186 



af Vinden, da Frøskallen ligger løst om Frøet og tjener som Flyve- 

 apparat. 



Navnet Soldug kommer deraf, at de klæbrige Draaber paa 

 Tentaklerne ligner Dug, men de bliver siddende ogsaa, naar Solen 

 skinner. 



Tav. 228. Fig. 1. Et blomstrende, noget spinkelt Eksemplar. Fig. 2. Blad- 

 plade med Tentakler i Gang med Insektfangst (^Vi). Fig. 3. Blomst set fra Si- 

 den (Vi). Fig. 4. Set ovenfra (Vi). Fig. 5. Kronblad {'°/i). Fig. 6. Støvdrager r/i). 

 Fig. 7. Støvvej ('7i). 



SOLØJEFAMILIEN, CISTÅCEÆ. 



229. Soløje, Helianthemiim nummularium (L.) Mill. 



Paa tørre, maaske især lerede eller kalkholdige Bakker træffer 

 man i Juni — Juli hist og her i Danmark en lille, 15 — 30 cm høj Halv- 

 busk med smukke gule Blomster i en klaselignende Blomsterstand. 

 Blomsterne er kun aabne i Solskin, hvoraf Planten har faaet Nav- 

 net Soløje. Dens nærmere Udbredelse i Danmark er omtrent føl- 

 gende : Bornholm, Sjælland, især i den nordlige og vestlige Del, 

 samt et bredt Bælte i Jylland Syd for Limfjorden til Skjern Aa i 

 Syd ; den synes saaledes (fraset Bornholm) at foretrække de Egne, 

 hvor Kridtet er Undergrunden ; i Norge og Island mangler den. 



Soløjefamilien hører især hjemme i Middelhavslandene og er 

 tilpasset til et tørt Klima; de modsatte Blade er noget læderag- 

 tige, og Planterne er alle mere eller mindre haarklædte. Blomsten 

 er en Femtalsblomst med 5 Bægerblade, hvoraf de tre er større end 

 de to (Figg. 1 — 3) og ophøjet-netaarede; de fem Kronblade falder 

 meget hurtig af. Hos nogle Soløje-Arter og Arter af Slægten 

 Cistus afkastes Kronbladene derved, at de store, kraftige Bæger- 

 blade bøjer sig ind over dem og knækker dem af, hvorefter de 

 lukker sig omkring de talrige Støvdragere og presser disse ind 

 paa Arret; herved fremkommer en Slags klejstogame Blomster 

 (S. 175), som dog først har været aabne og tilgængelige for In- 

 sektbesøg. Hos vor Art er dette ejendommelige Forhold mindre 

 udpræget, men ogsaa her varer Kronbladene meget kort, og Bæ- 

 gerbladene lukker sig om Støvdragerne, inden disse helt har ud- 

 tømt deres Støv. Frugten, der udvikles af en Frugtknude med en 

 enkelt Griffel, er en enrummet treklappet Kapsel med mange, brune 

 Frø ; den er indtil Modenheden indesluttet af Bægerbladene og dens 

 Stilk er bøjet nedad. Blomsterstanden er kun tilsyneladende en 



