187 



Klase, hvad der kan ses deraf, at Blomsterne ikke staar i Hjør- 

 nerne af Højbladene (Fig. 2) ; det er egentlig en ensidig Kvast, en 

 Svikkel (sammenlign Rubladede, Nr. 81 og følg.), og opbygget af 

 en Skudkæde (se S. 110). 



Tav. 229. Fig. 1. En blomstrende Plante, hvoraf en Del Skud er fjærnede. 

 Fig. 2. En Blomsterstand (Svikkel). Fig. 3. Et af de store Bægerblade, set ud- 

 vendig fra (7i). Fig. 4. Støvvejen med nogle af Støvdragerne Cli). Fig. 5. Op- 

 sprungen Kapsel med Bægerbladene (70. Fig. 6. Moden, uopsprungen Kapsel, 

 .set ovenfra (-/i). Fig. 7. Frø. (Vi). 



PERIKONFAMILIEN, HYPERICACEÆ. 



230. A. Prikbladet Perikon, Hypericmn perforatum L. 



N. Prikbladet perikon. 



B, Firekantet Perikon, Hypericum maculatum Crtz. 



N. Firkantet perikon. 



Perikonfamilien er en lille Gruppe af Planter, nær beslægtet 

 med Soløjefamilien og med en lignende Blomsterbygning som hos 

 denne ; men de talrige Støvdragere er samlede i 3 (eller 5) Knip- 

 per, de er nemlig opstaaede ved ufuldstændig Spaltning af 3 (el- 

 ler 5) Støvdragere, hvad der ogsaa antages at være Tilfældet hos 

 Soløje, hvor Spaltningen blot har været mere fuldstændig. Støv- 

 vejen bestaar af 3 (sjældent 5) Blade og har et tilsvarende An- 

 tal Grifler; den danner en delvis flerrummet Kapsel med mange Frø. 



De fleste af vore Perikon-Arter, saaledes de to paa Tavle 

 230 afbildede, og Smuk Perikon, Nr. 231, er oprette, 30 — 60 em 

 høje, fleraarige Urter med underjordiske Rodstokke og Udløbere. 

 De har alle smukt gule Blomster i smaa Kvaste, samlede i Spid- 

 sen af Stænglerne. Bladene er modsatte og helrandede og er ejen- 

 dommelige ved en Mængde smaa klare Kirtler, som bedst ses, naar 

 Bladene holdes op mod Lyset (Fig, 3). 



De to afbildede Arter, der blomstrer i Juli, er almindelige 

 i Danmark langs Vejkanter, paa Bakkeskrænter o. 1. St. ; de fore- 

 kommer i Norge mod Nord til Nordlands Amt, og den ene af dem 

 er ogsaa funden paa Færøerne. 



Af begge Arter samles de uudsprungne Blomster og sættes 

 paa Brændevin, som derved antager en smuk, rød Farve, idet 



