195 



Frø (Fig. 2), der bliver siddende nogen Tid efter Kapslens Op- 

 springning. Da deres yderste Lag, Frø kappen, er kødet, søges 

 de af bærædende Fugle; indenfor Frøkappen findes en tynd Skal, 

 en hvid Frøhvide og en grøn Kim (ligesom hos Lønnen) ; se Fig. 5. 

 Medens Kapsler og deres Frø ellers har uanselige Farver og er 

 tørre, da de er indrettede paa Spredning ved Vindens Hjælp, træf- 

 fer man her en Kapsel, hvis Frø, ligesom af Bær og Stenfrugter, 

 er tilpasset til at spredes af Dyrene, 



Tav. 238. Fig. 1. Blomstrende Gren. Fig. 2. Gren med modne og op- 

 sprungne Kapsler. Fig. 3. Blomst i Hanstadiet (*/i). Fig. 4. Støvdrager med 

 løsnet Støvknap ("/i). Fig. 5. Længdesnit af et Frø (Vi). 



VRIETORNFAMILIEN, RHAMNACEÆ. 



239. Tørstetræ, Frangula alnus Mill. 

 . N. Brakall, hundbærheg. 



Ogsaa Vrietornfamilien bestaar af Buske eller Smaatræer, der 

 hører til i Skovkanter og Krat; vi har i Norden to Arter, hvoraf 

 den ene, Tørstetræ, gærne vokser paa lidt fugtigere og skygge- 

 fuldere Steder end den anden Art, Vrietorn. Fælles for dem 

 begge er smaa hvidlige eller grønlige Blomster, der sidder flere 

 sammen i Bladhjørnerne. De er 5- eller 4-tallige og omkring- 

 sædige, idet den Del af Blomsterbunden, hvorpaa Bæger, Krone 

 og Støvdragere sidder, hæver sig skaalformet op omkring Frugt- 

 knuden (se Tav. 240, Fig. 2 og 3). Kronbladene er mindre end 

 Bægerbladene, og midt for dem (ikke som sædvanligt afvekslende 

 med dem) staar Støvdragerne. Tørstetræets Blomster er tvekønnede 

 og 5-tallige (Fig. 2), og Frugten er en 2 — 3-frøet Stenfrugt, der 

 først bliver rød (Fig. 1) og derpaa sort (Fig. 3). Bestøvningen 

 sker ved Bier og Humlebier. 



løvrigt kendes Tørstetræ paa sine spredt siddende, helrandede 

 Blade; den findes almindeligt i Danmark og i Norge, hvor den 

 stiger noget til Fjælds, indtil 64"— 65" N. B. 



Barken anvendes i Medicinen paa Grund af afførende Egen- 

 skaber; den skal ogsaa kunne bruges til Farvning. 



Tav. 239. Fig. 1. Gren med Blomster og umodne Frugter. Fig. 2. Blomst 

 C/l). Fig. 3. Moden Frugt, hel og i Tværsnit, visende to Stene. 



n* 



