200 



fleraarige, der næsten alle er forvildede fra Haver (ligesaa en enkelt 

 toaarig). Fælles for Vortemælk-Slægten, der i varmere Egne er 

 yderst artrig og af meget forskelligt Udseende (hos nogle aldeles 

 Kaktus-lignende), er den hvide Mælkesaft, der vælder ud af alle 

 Saarflader, og den mærkelige Blomsterstand, den saakaldte Blom- 

 sterkop. Den bestaar af et klokkeformet, 5-delt Hylster, paa 

 hvis Rand der sidder 4 store Kirtler (Fig. 3); indenfor dette findes 

 en Del Hanblomster, der hver (Fig. 4) kun bestaar af en Støv- 

 drager, ofte med stærkt adskilte Knaphalvdele, og som Midtpunkt 

 for det hele en Hunblomst, dannet af 3 Frugtblade. Blomster- 

 kopperne, der fremtræder som enkelte Blomster, er stillede i kvast- 

 formede Stande (se Fig. 1). Frugten bliver en 3-klappet Kapsel, 

 som har et Frø i hvert Rum (Fig. 5). Frøene er store, med skulp- 

 teret Overflade og en Udvidelse ved Frøstrængen (Fig. 6), der tyder 

 paa, at de ligesom hos Violerne (se S. 182) slæbes bort af Myrer. 

 De enaarige, 5—25 cm høje Vortemælk- Arter blomstrer hos 

 os i Sommertiden. De er almindelige i Danmark. I Norge er Skærm- 

 Vortemælk almindelig og gaar mod Nord til Lofoten; de andre en- 

 aarige Arter er sjældne. 



Tav. 244. Fig. 1 — 2. En Plante med Blomster og unge Frugter. Fig. 3. 

 En Blomsterkop C/i). Fig. 4. En Hanblomst ("/i). Fig. 5. Moden Kapsel (Vi). 

 Fig. 6. Frø, sét fra Indersiden (Vi). 



245. Bingelurt, Mercurialis perewiis L. 



Bingelurt, den anden nordiske Slægt af Vortemælkfamilien^ 

 er ret forskellig fra Vortemælk. Det er en fleraarig, 20 — 40 cm 

 høj Plante med langleddet og vandret Jordstængel; den hører 

 hjemme i Danmarks Bøgeskove, for hvilke den er en ligesaa typisk 

 Urt som den nydelige Skovmærke; derimod findes den i Norge om- 

 trent udelukkende langs Syd- og Vestkysten (en isoleret Forekomst 

 har den dog i den sydlige Del af Nordland). Bingelurt er ikke 

 videre smuk, men den grønne, noget glinsende Plante, der hører 

 til de første Vaarplanter, har dog i denne sin tidlige Tilsynekomst 

 noget tiltalende. Det er en Tvebo-Plante, af hvilke Hanplanten er 

 afbildet paa Tavlen; man ser, at Blomsterne er samlede i lange, 

 fjærnt blomstrede Aks; hos Hunplanten er de kun 2 — 3-blomstrede 

 (Fig. 4). Blomsterne er uanselige: i Hanblomsten (Fig. 3) findes 

 3 Blosterblade og 9 Støvdragere; Hunblomsten har et lille Bioster 

 og en Støvvej, der bestaar af 2 Frugtblade og bliver til en to- 

 klappet Kapsel med to Frø. 



j 

 I 



