201 



Ligheden med Vortemælk afgiver de smaa særkønnede Blom- 

 ster og den faafrøede Kapsel. I varmere Lande findes en stor 

 Mængde Planteslægter af Vortemælkfamilien; mange af dem er me- 

 get forskellige fra vore Arter, men fælles er de særkønnede Blom- 

 ster og den 3-delte Kapsel. En kendt Medicinplante, der hører her- 

 hen, er K ristpalme (Eicinus communis L.), som leverer „Ameri- 

 kansk Olje". Den stammer oprindeligt fra Ostindien, men findes 

 nu i alle varme Lande og plantes endog hos os i Haver. 



Tav. 245. Fig. 1 — 2. Blomstrende Hanplante med sin vandrette Jord- 

 stængel. Fig. 3. Hanblomst (VO- Fig. 4. Hunblomsterstand. Fig. 5. Hunblomst 

 (^'i). Fig. 6. Umoden Frugt (7i). Fig. 7. Fro (Vi). 



VANDSTJÆRNEFAMILIEN, CALLITRICHÅCEÆ. 



246. Vandstjærne, CalUtriche. 



A. C. stagnalis Scop. B. C. autumnalis L. 

 N. Vandstjerne. Isl. Vatnsbruéa. 



Vandstjærnefamilien er en lille Familie af Vandplanter, der 

 er udbredt over hele Verden, især i de tempererede Egne. I Nor- 

 den har vi fire Arter, af hvilke tre er afbildede paa Tavle 246. I 

 Blomsterbygning slutter de sig til Vortemælkfamilien. Blomsterne, 

 der sidder enlige i Bladhjørnerne, er enkønnede og bestaar kun af 

 en enkelt Støvdrager (Fig, 4) eller af en Støvvej med to lange 

 traadformede Ar (Fig. 5), omgivne af to seglkrummede Forblade. 

 Frugten er en fladtrykt firdelelig Spaltefrugt (Fig. 6). Bladene 

 staar modsat paa Stænglen og er hos nogle Arter, f. Eks. Høst- 

 Vandstjærne, linjedannede, meget tynde og nedsænkede i Vandet 

 (Fig. 8); hos de fleste Arter er i alt Fald de øvre spateldannede 

 med et faagrenet Nervenet (Fig. 3) og er gærne samlede i en 

 stjærneformet Roset i Spidsen af Stænglen. Fra denne Roset, der 

 svømmer paa Vandoverfladen, stammer Plantens Navn. Disse Blade 

 er lidt tykkere i deres Bygning end de nedsænkede og er forsynede 

 med Spalteaabninger paa Oversiden. Naar Vandstjærnerne tilfældigt 

 kommer til at vokse paa Jord (udtørrede Grøfter o. 1.), bliver 

 Stængelleddene kortere og Bladene alle ens samt tykkere og med 

 Spalteaabninger paa begge Sider, oftest spateldannede (Fig. 2). 



Hos de Arter, der har svømmende Blade, sker Blomsternes 

 Bestøvning i Luften, idet Støvdragere og Ar hæves op over Vand- 

 fladen; derimod foregaar den hos Høst- Vandstjærne nede i Vandet. 



