204 • 



Blomsterne sidder i Skærme og udfoldes i September — Okto- 

 ber; de er grøngule og uanselige, men søges dog af Fluer, da den 

 store Diskusdannelse (se Fig, 3) udskiller Honning. Femtallet er 

 herskende i alle Blomstens Dele, men ellers ligner dens Bygning 

 den foregaaende og ogsaa den følgende Families. Frugterne bruger 

 Vintertiden til at udvikles, og modnes om Foraaret (sorte, 5-frøede 

 Bær). 



Vedbend findes ret almindeligt vildtvoksende i Danmarks 

 Skove og i Norge langs Kysten fra Hvaløerne til Bergen; den 

 taaler ikke stærk Vinterkulde. 



Tav. 249. Fig. 1. Et Stykke af en klatrende Gren med Hæfterødder. 

 Fig. 2. Blomstrende Gren. Fig. 3. Blomst (^/i). Fig. 4. Frugtstand. Fig. 5. 

 Frø (Vi). 



SKÆRMPLANTERNE, UMBELLIFERÆ. 



250. Kær- Svovlrod, Peucedanum palustre (L.) Moench. 



N. Melkerod. 



Efter i det foregaaende at have behandlet en hel Del Fami- 

 lier, som i Norden kun optræder med faa Arter, naar vi til en af 

 vor Floras største Familier, nemlig Skærmplanterne. De to 

 sidst omtalte Familier, navnlig Vedbendfamilien, er disses nære 

 Slægtninge. 



Hos Skærmplanterne findes Femtal i Blomstens Dele undtagen 

 i Støvvejen, som er dannet af to Frugtblade. Den oversædige 

 Blomst er kun lille og uanselig. Bægerbladene er meget smaa^ 

 ja mangler ofte næsten helt; Kronbladene er oftest hvidlige; de 

 er smallest ved Grunden og derved omvendt ægdannede eller hjærte- 

 dannede og ofte med en Indbøjning i Spidsen; i Knoplejet er de 

 indrullede. Støvdragerne, der ogsaa, inden de springer op, er ind- 

 rullede, har ret lange Støvtraade; de udvikles før Arret, og Blom- 

 sten er følgelig førsthannet. Støvvejen bestaar af den under Blo- 

 sterbladene siddende Frugtknude og af 2 frie Grifler, der er for- 

 tykkede ved deres Grund, idet de bærer en honningafsondrende 

 Dannelse, en Slags Diskus, som kaldes Griffelpude. Frugten er 

 er en meget karakteristisk, todelelig Spaltefrugt. Hver Delfrugt 

 har paa sin Ryg tre Ribber (Ry g ribber) og desuden to langs 

 Kanterne (Randribber); imellem Ribberne ses i Almindelighed 

 fire Furer med hver sin mørke Stribe, som skyldes Oljekanaler, 

 indeholdende flygtige Oljer, og tillige findes der to saadanne paa 

 de plane, mod hinanden vendende Sider af Delfrugterne. Under- 



