205 



tiden er der i Furerne udviklet Bi ribber, i alt fire mellem de fem 

 Hovedribber, og do kan hos enkelte, f. Eks. Gulerod, være meget 

 mere fremtrædende end Hovedribberne. I hver af Delfrugterne 

 iindes et Frø, der indeholder en stor og oljerig Frøhvide og en 

 lille bitte Kim i den øverste Ende; Frøhviden kan paa sin Inder- 

 side være flad eller furet, sjældnere hul. 



Frugten er beskrevet saa nøje, fordi den afgiver et af de vigtigste 

 og bedste Skelnemærker mellem de mange Slægter, som ofte er 

 vanskelige at kende fra hinanden. Skærmplanterne ligner nemlig 

 hverandre meget i Ydre. Det er oftest velvoksne Urter med hule 

 Stængler og store, mange Gange snitdelte Blade, der har oppustede 

 Bladskeder. Blomsterne er samlede i Skærme, og disse Skærme, de 

 saakaldte Smaaskærme, er atter skærmformet stillede, saaledes at 

 den hele Stand bliver en Storskærm. De ydre Blomster i Smaa- 

 skærmene og de ydre Smaaskærme i Storskærmen kan have Støtte- 

 blade, der kaldes Smaasvøb og Storsvøb; Mangelen eller Tilstede- 

 værelsen af disse Svøb er af Betydning for Slægtsadskillelsen. Ved 

 denne dobbelte Sammenstillen af Blomsterne opnaas, at Planterne 

 uagtet de enkelte Blomsters Lidenhed dog bliver iøjnefaldende for 

 Insekterne; ja, hos nogle af vore Arter, f. Eks. Bjørneklo og An- 

 gelik, kan Diameteren af en vel udviklet Skærm ofte naa 15 — 25 

 €m. De Insekter, der hovedsagelig søger Blomsterne, lokkede af 

 den af Griffelpuden udskilte Honning, er Fluer og lignende kort- 

 snablede Former. 



Svovlrod er en fleraarig, 75 — 100 cm høj Urt med kantet- 

 furet Stængel og flere Gange snitdelte Blade; den har baade Stor- 

 og Smaasvøb ligesom de nærmest følgende (Nr. 251 — 254). Frugten 

 er stærkt fladtrykt og Rygribberne kun lidet udviklede (Fig. 6). 



Den vokser paa Enge, i Tørvemoser og i fugtige Krat og er 

 almindelig i Danmark, samt findes hist og her i det sydøstlige 

 Norge; den blomstrer i Højsommeren, hvad der ogsaa er Tilfældet 

 med de følgende Arter (indtil Nr. 260). 



Tav. 250. Fig. 1. Roden og den nederste Del af Stænglen. Fig. 2. Top- 

 pen af en blomstrende Plante. Fig. 3. Blomst (Vi). Fig. 4. Frugten, sét fra 

 Ryggen (den brede Side) (Vi)- Fig- 5- Frugt, sét fra Kanten, visende to Del- 

 frugter, der kun hænger fast foroven til Frugtholderen, en Dannelse, som 

 udvikles af Frugtbladenes Bugsøm (Vi). Fig. 6. Delfrugt i Tværsnit CVi). 



251. Bjørneklo, Heradeum sphondylium L. 

 N. Bjørnekjæks. 



Bjørneklo er en af vore største og højeste Skærmplanter, idet 

 den kan blive op mod 2 m høj; den kendes let paa sine grovt 



