207 



253, Lostilk, Haloscias scoticum (L.) Fr. 

 N. Strandkjæks. Isl. Sæhvonn. 



Bladene hos Lostilk har endnu bredere Afsnit end hos de 

 foregaaende Planter og er noget kødede at føle paa, hvad der 

 stemmer med, at Planten hører hjemme ved Stranden. Det er en 

 fleraarig, 30 — 60 cm høj og glat Urt, som træffes langs de nord- 

 lige Landes Havstrande, saaledes langs hele Norges Kyst, ligesaa 

 paa Færøerne, i Island og Grønland; i Danmark er den kun fun- 

 den nogle faa Steder i det nordlige Jylland. 



Frugterne er store og har meget høje Ribber (Fig. 2 og 3); 

 Svøbbladene er udelte; hele Planten har en skarp Lugt. 



Tav. 253. Fig. 1. Blomstrende og frugtsættende Plante. Fig. 2. Frugt^ 

 sét fra Ryggen (*/i). Fig. 3. Delfrugt i Tværsnit C7i). 



254. Gulerod, Daucus carota L. 

 N. Gulrot. 



Den dyrkede Gulerod har som bekendt en tyk, oftest rød eller 

 gul, kødet Pælerod af ret foranderlig Form, medens den vildtvok- 

 sende Plantes Pælerod er tyndere, hvidlig og sejg, saaledes at den 

 ikke kan spises. Den vilde Plante vokser almindeligt som et paa 

 Græsmarker meget skadeligt og besværligt Ukrudt, paa tørre Bak- 

 ker, langs Jernbanelinjer og ved Vejkanter i Danmark; i Norge, 

 hvor den kun findes i den sydligste Del, er den maaske næppe op- 

 rindelig. 



Gulerod kendes let paa det fligede Svøb, de dybt delte Blade 

 og de med Hagebørster tæt besatte Frugter. Det er de stærkt 

 fremtrædende Biribber, som bærer disse lange Hagebørster, der gør 

 Frugterne skikkede til at spredes ved Dyrenes Hjælp; derimod er 

 de egentlige Ribber næsten uudviklede, men forsynede med kortere, 

 grenede Haar (Fig. 3 og 4). Efter Afblomstringen bøjer de ydre, 

 mest langstilkede Smaaskærme sig opad og ind mod Midten, hvor- 

 ved hele Storskærmen bliver kummeformet og faar Lighed med en 

 Fuglerede. En anden Ejendommelighed er, at der midt i Stor- 

 skærmen ofte optræder en enkelt blodrød Blomst; undertiden er 

 ogsaa hele den midterste Smaaskærm blodrød. Gulerod er ligesom 

 adskillige andre Skærmplanter toaarig; i det første Aar udvikler 

 den sin Pælerod og en Roset af Blade og i det andet den 30 — 60 

 cm høje, blomstrende Stængel. 



