208 



Tav. 254. Fig. 1. Toppen af en blomstrende Plante og bagved et Roset- 

 blad. Fig. 2. Pælerod af Kulturformen (Forholdet mellem Stænglens nederste 

 Del og Rodens Topende dog ikke korrekt gengivet). Fig. 3. Frugten, sét fra 

 Hyggen (Vi). Fig. 4. Delfrugt i Tværsnit C7i). 



255. Angelik, Angelica silvestris L. 

 N. Sløke. Isl. Geitnahv5nn. 



Paa tørveholdige Enge, i Udkanten af Skove eller i fugtige 

 Lier vokser over hele Norden den 1 — 2 m høje, næsten glatte 

 Angelik. Den har mægtige, mange Gange delte Blade med brede 

 Afsnit og store oppustede Bladskeder; Stænglen er hul. Den og 

 de følgende Planter (Nr. 256 — 259) hører til de Skærmplanter, 

 hvis Storsvøb mangler eller er lidet udviklet. Frugten udmærker 

 sig ved de vingeagtige, stærkt udviklede Randribber (Figg. 3 og 4). 



Angelik er fleraarig, ligesom den nær staaende Slægt Kvan 

 {Arcliangelica), af hvilken Bladstilke og Stængler af den nordiske 

 Art (Isl. Ætihvonn, A. off'icinalis Hoffm.) spiller nogen Rolle som 

 Delikatesse for Beboerne paa Færøerne, i Island og Grønland. 



Tav. 255. Fig. 1. Storskærm. Fig. 2. Del af Stænglen med en stor Blad- 

 skede; bagved en Del af et Grundblad. Fig. 3. Frugten, sét fra Ryggen (Vi). 

 Fig. 4. Delfrugt i Tværsnit CVi). 



Fig. 18. 

 Længdesnit af Gift- 



tyde's Jordstængel. 

 (Efter Meyers Leksik.). 



256. Gifttyde, Cicuta virosa L. 

 N. Selsnæpe. 



Gifttyde findes paa lignende Steder og 

 ofte sammen med Mærke (Nr. 252), som den 

 ogsaa ligner; den er dog let at kende paa de 

 dobbelt-snitdelte Blade med smallere og skar- 

 pere takkede Afsnit. Frugten er kort og tyk, 

 saaledes at Delfrugtens Tværsnit (Fig. 5) 

 bliver næsten cirkelrundt, idet Ribberne er 

 brede og ikke stærkt fremstaaende. 



Gifttyde er, som Navnet angiver, giftig; 

 særlig er den fleraarige Jordstængel, der let 

 løsrives fra den fugtige og bløde Bund, hvor 

 den vokser, meget farlig for Kreaturerne 

 Denne Jordstængel, som man ikke saa sjælden 

 ser flyde i Søers og Aaløbs Drift, er meget 

 karakteristisk (Tekstfig. 18), idet den i Længde- 

 snit viser en kamret Bygning med store luft- 



