211 



høje Pimpinelle. Den og de to følgende Planter mangler Smaasvøb 

 og, undtagen Kommen, ogsaa Storsvøb. 



Pimpinelle har en dybtgaaende, mangehovedet Rod (se S. 25); 

 de nederste Blade (Fig. 1) har hos den hyppigste Form brede, sav- 

 takkede Flige, men ikke sjældent træffes en Form, hvis Grund- 

 blade er dobbelt snitdelte med smalle Flige; hos begge Former 

 bliver Fligene opadtil smalle, og øverst findes næsten kun Blad- 

 skeder (Fig. 2). Frugten er ejendommelig ved at have flere Olje- 

 kanaler i hver Fure (se Fig. 5). 



Tav. 260. Fig. 1. Den mangehovede Rod med afskaarne Stængler og alle 

 Grundbladene fjærnede undtagen et enkelt. Fig. 2. Stænglens Top med to Stor- 

 skærme. Fig. 3. Blomst ('7i). Fig. 4. Frugt, sét fra Siden (7i). Fig. 5. Delfrugt 

 i Tværsnit CVi). 



261. Kommen, Carum carvi L. 

 N. Karve. Isl. Kiimen. 



Kommen kendes bedst paa de mange Gange snitdelte Blade 

 med linjedannede Flige samt paa de aflange, brune Frugter, for 

 hvis Skyld den dyrkes meget som Krydderi; de indeholder en skarpt 

 smagende, aromatisk Olje. Ejendommeligt er det, at Bladenes Flige 

 er tværstillede, saa at de ikke staar i samme Plan. 



Planten vokser vildt i Danmark og Norge og findes ogsaa i 

 Island, hvor den dog maaske kun er forvildet fra Dyrkning. Den 

 er 30 — 60 cm høj og toaarig og blomstrer tidligere end de fleste 

 andre Skærmplanter i Norden, nemlig i Maj — Juni. Kronbladene 

 er ofte lyserøde, og undertiden finder man en Form med purpur- 

 røde Blomster. 



Tav. 261. Fig. 1. Stænglens øverste Del. Fig. 2. Grundblad. Fig. 3. Blomst 

 CVi). Fig. 4. Frugt, sét fra Siden (Vi). Fig. 5. Delfrugt i Tværsnit (-7i). Fig. 6. 

 Frugt med Delfrugterne løsnede, saaledes at Frugtholderen sés (Vi). 



262. Skvalderkaal, Ægopodium podagraria L. 

 N. Skvallerkaal. 



Tidligt om Foraaret, naar de første Planter bryder frem, ser 

 man ofte i Parker og Haver samt i Skove nogle rødligt anløbne, 

 glinsende Plantedele komme op af Mulden, det er Skvalderkaalens 

 Grundblade; først ser man en krumbøjet Bladstilk, og naar den 

 er naaet lidt op, trækker den de sammenlagte Bladplader ud af 

 Jorden og retter sig. Bladene vokser ud til en anselig Størrelse; 



14* 



