216 



Støvdragerne er 10 og Frugtbladene 5, og ved deres Grund sidder 

 der en lille Honningkirtel (sé Fig. 5). 



Bidende Stenurt er en fleraarig, 5—10 cm høj Urt med tal- 

 rige opstigende Stængler, dels ikke-blomstrende med tæt taglagte 

 Blade, dels blomstrende med mere spredt siddende Blade og en 

 lille kvastformet Stand i Spidsen. Bladene er ægdannede, i Tvær- 

 snit næsten runde og med hælformet Grund (sé Figg. 2 og 3). 

 Blomsterne er gule og udfoldes i Juni. Stænglernes nedre Dele er 

 nedliggende og rodslaaende, og da de forgrener sig rigeligt, kommer 

 Planten til at dække Jordbunden som tætte Puder; de ikke-blom- 

 strende Skud overvintrer uforandrede og blomstrer næste Aar. 



Planten findes paa tørre Bakker, nøgne Fjældsider og Kuller 

 og lignende Steder, hvor der er tørt og varmt; den er udbredt i 

 Danmark, Norge og Island. 



Tav. 269. Fig. 1. Blomstrende Plante. Fig. 2. Blad, sét fra Siden C^/i). 

 Fig. 3. Blad, sét fra Undersiden (Vi). Fig. 4. Blomst (V2). Fig. 5. Længdesnit 

 af en Del af en Blomst, visende Bægerblad, Kronblad, Støvdrager, Honningskæl 

 og Frugtblad; i dette sidste sés Æggene (Vi). Fig. 6. Moden Flerfoldfrugt (Vi). 



270. Hvid stenurt, Sediim dlhum L. 

 N. Hvit bergknap. 



Denne Art ligner den forrige meget, men Bladene er valse- 

 formede og Blomsterne lyserøde eller hvide. Naar Planten staar 

 paa solbeskinnet Plads, er alle dens Dele rødligt anløbne, i Skygge 

 er den grøn; rimeligvis beskytter den røde Farve dens Bladgrønt 

 mod altfor stærkt Lys. 



Hvid Stenurt, der bliver 10 — 15 cm hø], findes ret almindelig 

 i det sydøstlige Norge paa lignende Voksepladser som Bidende 

 Stenurt; i Danmark forekommer den ikke sjældent forvildet fra 

 Haver, især paa gamle Stengærder, hvor man ogsaa træffer andre 

 Stenurt-Arter, samt vildtvoksende paa Bornholm. 



Tav. 270. Fig. 1. Blomstrende Plante. Fig. 2. Blad, sét fra Siden (Vi). 

 Fig. 3. Blomst med næsten tømte Støvknapper (Vi). 



271. Sankt-Hansurt, Sedum telephium L. 

 N. Stnørbuk. 



Hos Sankt-Hansurt er Bladene vel kødfulde, men dog flade og 

 bredt ovale med tandede Rande. Stænglen er 30 — 60 cm høj, no- 

 get kødet og rødligt anløben; den bærer talrige kvaststillede Blom- 



