221- 



opret og fleraarig Urt, der vokser paa tørveholdige Enge. De æg- 

 hjærtedannede, langstilkede Blade er samlede i en Roset, og hver 

 blomstrende Stængel bærer kun et eneste hjærtedannet Blad noget 

 under Midten samt en nydelig hvid Blomst i Spidsen. Blomsten 

 har 5 Bæger-, Kron- og Støvblade og derefter 5 frynsede Dannel- 

 ser (Fig. 2), der opfattes som omdannede Støvdragere; de bestaar 

 af en Grunddel, hvorfra der udskilles Honning, og en Halvkreds 

 af traadformede Vedhæng, hvert med en Knude paa Spidsen. In- 

 derst findes en 3- eller 4-tallig Frugtknude, der bliver til en én- 

 rummet Kapsel. Blomsten er førsthannet; Støvdragerne udfører 

 ved deres Modning Bevægelser ind mod Støvvejen og bøjer sig 

 derpaa udad mod Kronbladene, først derefter udvikles Arrene. 

 Lignende Forhold, men ikke saa udprægede findes ofte hos Sten- 

 bræk-Slægten. 



Leverurt blomstrer i Eftersommeren; den er almindelig ud- 

 bredt i Danmark, Norge og Island. 



Tav. 278. Fig. 1. Blomstrende Plante. Fig. 2. Et af de frynsede Vedhæng 

 (Vi). Fig. 3. Halvmoden Kapsel med Vedhæng og Bægerblade. Fig. 4. Frø i 

 naturlig Størrelse og forstørret. 



RIBSFAMILIEN, RIBESIACEÆ. 



279. Stikkelsbær, Rihes grossularia L. 

 N. Stikkelsbær. Isl. Stikkilsber. 



Ribsfamilien bestaar kun af en eneste Slægt, hvis Arter alle 

 er Buske med haandnervede Blade; de findes i de nordlige tempe- 

 rerede Egne og er især talrige i Nord-Amerika. Blomsterne sidder 

 i Klase eller 1 — 3 sammen. De er oversædige og har overfor Frugt- 

 knuden en Udvidelse af Blomsterbunden, et Underbæger (Fig. 2), 

 hvorpaa der sidder 5 ret store, ofte farvede Bægerblade, 5 smaa, 

 uanselige Kronblade og 5 Støvdragere; den i Spidsen tolappede 

 Griffel rager op fra Underbægerets Bund; der findes to Frugt- 

 blade, som er voksede sammen til en énrummet Frugtknude med 

 to vægstillede Ægstole (Fig. 3). Frugten er et saftigt Bær, hvis 

 kødfulde Del delvis skyldes det ydre Lag af Frøenes Skal (Fig. 7), 

 ikke, som det oftest er Tilfældet, alene Frugtvæggen. 



Blomsterne udskiller Honning, der fastholdes i Underbægeret 

 af Griflens stive Haar (Fig. 2); derfor besøges Blomsterne uagtet 

 deres Lidenhed af Insekter. 



