225 



Abild (eller Vildt Æbletræ) er et mindre, stærkt grenet 

 Træ eller en stor Busk, oftest med korte Grene, som ender i en 

 Torn (Grentorne). Blomsterne sidder i Skærme i Spidsen af Dværg- 

 grene, der er Sideskud paa straktleddede Grene. Kronbladene er 

 ret store, hvidlige med rødligt Anstrøg, navnlig paa Ydersiden, og 

 Støvdragernes Knapper er gule. Løvbladene er kortere eller læn- 

 gere stilkede. Paa Kulturformer er de ofte paa Undersiden lodne, 

 og da er ligeledes Blomsterstilk, Underbæger og Bægerblade 

 lodne. Abild blomstrer i Juni, og de smaa, bedske og sure, vilde 

 Æbler modnes i det sene Efteraar. 



I Danmark og i Norge til den sydlige Del af Nordland er 

 Vild Abild ikke sjælden i Krat og Skovkanter. Dens Frugter er 

 uspiselige for Mennesker, men kan benyttes til Æblevin (Cider). 

 Ved Kultur og Krydsning med andre Arter er der af Vild 

 Abild fremelsket en utrolig Mængde Sorter spiselige Æbler, og 

 Æbledyrkningen er i de nordlige Lande den vigtigste og værdi- 

 fuldeste Frugtavl. Kultursorterne formeres i Almindelighed ved 

 Podning; oftest giver Formering ved Frø en ringere Sort end 

 Moderplanten, ligesom den er langsommere; men undertiden be- 

 nyttes dog denne Fremgangsmaade, bl. a. for at tiltrække nye 

 Sorter. 



Tav. 283. Fig. 1. Et Stykke af en Gren med en blomstrende Dvrærg»ren. 

 Fig. 2. Længdesnit af en Blomst ('/i). Fig. 3—4. Æble, gennemskaaret paa 

 tværs Og langs. Fig. 5. Modent Frø af en Kultursort (Vi). Fig. 6. Samme i 

 Længdesnit; det ene Kimblad fjærnet (Vi). 



284. Almindelig Røn, Sorbus aucuparia L. 

 |N. Rogn. Isl. Reynividur. 



Blomstens Bygning er ens hos Røn og Abild, dog er 

 Blomsterne (Fig. 2) meget mindre, men samlede i større blomster- 

 rige Stande (Kvaste, der atter er stillede i Halvskærm). Af Fig. 3, 

 som er en skematisk Plan af den Stilling, Blomstens forskellige 

 Dele indbyrdes har, et saakaldt Diagram, fremgaar det, at de 

 tyve Støvdragere er anbragte i 3 Kredse, hvoraf den ydre tæller 

 10 Støvdragere, 2 udfor hvert Kronblad, den mellemste 5 (udfor 

 Mellemrummene af de foregaaende) og den inderste 5, som er stil- 

 lede udfor Bægerbladene. Paa Tværsnittet af Frugtknuden ses 

 dog en væsentlig Forskel fra det Forhold, vi fandt ved at 

 skære Frugtknuden i en Æbleblomst over paa tværs; her er nem- 

 lig kun 3 Rum, svarende til 3 Frugtblade. Følgelig adskiller og- 

 saa „Bærrene" (eller egentlig Kærnef rugterne) sig fra Æbler og 



Mentz og Ostenfeld, Nordrns Flora. 2. Udg. 15 



