229 



ofte danner et naturligt Espalier paa Jorden eller Klippen, hvor 

 den vokser. Bladene er ovale og slet ikke indskaarne; de er hvid- 

 filtede paa Undersiden, og de unge Grene er ogsaa hvidfiltede. 

 Blomsterne er kun smaa og har en blegrød Krone; de kommer 

 frem i Maj. I Danmark vokser Dværgmispel kun paa Bornholm 

 (fra Hammershus til Svanike); den er almindelig i det østlige 

 Norge. 



Tav. 287. Fig. 1. Gren med Blade og Blomster. Fig. 2. Gren med Frug- 

 ter. Fig. 3. Frugt i Længdesnit med blot én Frugtsten tilbage (^i). 



ROSENFAMILIEN, ROSACEÆ, 



288. Almindelig Mjødurt, Filipendula ulmaria (L.) Maxim. 

 N. Mjødurt. Isl. Mjadjurt. 



Hos Rosenfamilien, der — som ovenfor (S. 224) vist — er 

 meget nær beslægtet med Kærnefrugtfamilien og Stenfrugtfamilien, 

 er Blomsterne stedse omkringsædige: Blomsterbunden danner 

 en skaalformet Udvidelse, et Underbæger; til Randen af denne 

 Skaal er Bæger-, Kron- og Støvblade fæstede, medens Frugtbladene 

 her danner et Antal frie Støvveje i Skaalens Bund. I Bygningen 

 af Dværgmispelens Blomst ser vi et smukt Overgangstrin til den 

 for visse Slægtsgrupper af Rosenfamilien karakteristiske Bygning 

 af Blomsten; saaledes finder vi den f. Eks. hos Mjødurt (Figg. 3 og 4). 

 De vigtigste Forskelligheder er, at Blomsterbunden hos Dværg- 

 mispel bliver kødet og rød, medens den hos Mjødurt visner bort, 

 og at Frugtbladene hos hin er delvis tilvoksede til Blomsterbunden, 

 medens de hos Mjødurt optræder som selvstændige Støvveje. Alle- 

 rede en flygtig Undersøgelse er iøvrigt tilstrækkelig for Erkendelsen 

 af Ligheden i Blomsternes Bygning hos de to nævnte Familier. 



Paa tørveholdige Enge, i Skove og Krat paa fugtig Bund og 

 lignende Voksesteder træffes ofte den ranke og ret stadselige Mjød- 

 urt, som i Højde kan naa 1 m eller deromkring. Den er en fler- 

 aarig Urt med lodret Rodstok. Ofte vokser den i større Bestande, 

 hvor Individerne staar hinanden meget nær; saadanne Bevoksninger 

 er selv paa lang Afstand ret iøjnefaldende. Bladene (Fig. 2) er 

 ejendommeligt indskaarne: fjersnitdelte, men med Afsnit af meget 

 forskellig Størrelse („mellembrudt-fjersnitdelte" Blade); Afsnittene 

 er paa Undersiden oftest hvidfiltede. Medens de fleste Slægter af 

 Rosenfamilien har store og derfor enligt eller i faablomstrede 



