236 



Del. Bladene er uligefinnede med stilkede, æg-hjærtedannede Smaa- 

 blade, som paa Undersiden er blaagrønne, og som ved Grunden 

 ofte er udstyrede med en Slags »Akselblade«. Blomsterne sidder i 

 et ovalt eller lidt valseformet Aks og har et enkelt Bioster af 4 

 mørkerøde 'Blade, der svarer til Bægerbladene, 4 Støvdragere og 

 en enkelt Støvvej med et kostformet Ar (Figg. 3 og 4). Bestøv- 

 ningen sker dels ved Insekters, dels ved Vindens Hjælp. Ogsaa 

 hos Kvæsurt er Frugten en falsk Nød (Fig. 5), men den er ikke 

 forsynet med noget særligt Middel til sin Spredning. 



Kvæsurt er i Norge udbredt langs Kysten fra Skien til Ber- 

 gen. Den forekommer ogsaa i det sydvestlige Island. I Danmark 

 er den kun funden i en Mose nær Viborg og paa Hesselvig Enge 

 ved Skern Aa. Den foretrækker Enge og blomstrer i Juni — August. 



Tav. 296. Fig. 1. Stængelens Grund og en Del af Rodstokken. Fig. 2. 

 Toppen af Planten med Blomsterstande. Fig. 8. Blomst med Støtteblad og For- 

 blade (Vi). Fig. 4. Samme i Længdesnit ('"/i). Fig. 5. Nød (Vi). 



297. Løvefod, Alchemilla vulgaris L. 

 N. Marikaape. Isl. Mariustakkur. 



Den paa Tav. 297 afbildede Almindelig Løvefod er, ligesom 

 andre Arter af samme Slægt, ikke nogen stærkt iøjnefaldende 

 Plante; i Modsætning til Flertallet af de nordiske Arter af Rosen- 

 familien er dens Blomster kun smaa og har tilmed et yderst uan- 

 seligt Bioster af gulgrøn Farve. Ved sammenlignende Undersøgelse 

 af Blomstens Bygning hos Løvefod og andre Slægter af Rosen- 

 familien (se nærmere under Potentil, Nr. 298) er det godtgjort, at 

 Blostrets 4 ydre Blade, det saakaldte Yderbæger (Figg. 2 og 3), 

 ikke svarer til Bægeret; dette bestaar derimod af de 4 indre og 

 bredere Blade, medens Kronen helt mangler. Der findes kun 4 

 Støvdragere og en enkelt Støvvej; mellem den og Støvdragerne 

 breder der sig en Honningskive (Fig. 2). Der er kun 1 Støvvej, 

 paa hvilken Griflen er stillet ved Grunden af Frugtknuden (Fig. 4). 

 Frugten er en falsk Nød. 



Den svenske Botaniker S. MURBECK har paavist, at Alminde- 

 lig Løvefod og de Arter af samme Slægt, som er nærmest beslæg- 

 tede med den, udvikler deres Frø uden Befrugtning og altsaa lige- 

 som Bjærg-Kattefod (Nr. 29) udmærker sig ved Parthenogese 

 (S. 22). Det befrugtende Støv i Støvknapperne er hos disse Arter 

 slet ikke eller yderst ufuldkomment udviklet. Det i Frugtknuden 



