241 



Klinter, men er ikke saa hyppig som Alm. Jordbær; i Norge 

 findes den kun i det sydøstlige. Alle de 3 nævnte Arter blomstrer 

 i Juni. 



De dyrkede Jordbær-Sorter stammer for en væsentlig Del fra 

 nordamerikanske Arter, saaledes F. virginiana Ehrh., der udmærker 

 sig ved, at Nødderne er nedsænkede i Gruber, hvad de ikke er hos 

 vore Arter. 



Tav. 301. A. Almindelig Jordbær. Fig. 1. Frugtstand. Fig. 2. Frugt 

 i Længdesnit (7i). — B. Bakke-Jordbær. Fig. .3. Blomstrende Plante. Fig. 4. 

 Frugt (Vi). Fig. 5. Nød (»/i). 



302. Kragefod, Potentilla palustris (L.) Scop. 

 N. Myrhat. Isl. Engjarés. 



I Sumpe og Kær, paa Enge og i det hele paa fugtige Steder 

 træffes hyppigt i hele Norden den Potentillerne meget lignende 

 Kragefod, som dog har et ganske ejendommeligt Præg og let ken- 

 des. Med sin Rodstok kryber den vidt om i Dyndet og sender 30 

 — 80 cm høje, bueformet opstigende Stængler til Vejrs. De nedre 

 Blade er uligefinnede, de øvre 3-fingrede. Blomsterne har et Yder- 

 bæger, forholdsvis store Bægerblade og smaa Kronblade; alle disse 

 Blade er brunrødt farvede ligesom Støvdragerne (Fig. 4). Med 

 Hensyn til Blomsterbundens Beskaffenhed staar Kragefod mellem 

 Potentil og Jordbær; efter Blomstringen svulmer denne vel op som 

 hos Jordbær, men den forbliver dog ret tør og er derfor uspiselig 

 som hos Potentil (Fig. 3). Kragefod blomstrer i Højsommeren. 

 Den var tidligere officinel. Roden farver rødt. 



Tav. 302. Fig. 1. Rodstok og Stængelgrund. Fig. 2. Plantens Top. Fig. 

 3. Blomst i Længdesnit (Vi). Fig. 4. Støvdragere (Vi). Fig. 5. Nød ("/i). 



303. Feber-Nellikerod, Oe^lm urhaTiuvi L. 

 N. Krat-hutnleblom. 



Blomsten af Nellikerod er af samme Bygning som hos Poten- 

 til. Kun er de talrige Støvveje forskellige fra dem hos de fore- 

 gaaende Slægter, Som Figg. 4 og 5 viser, er Griflen lang, men et 

 lille Stykke nedenfor Spidsen er den ved en S-formet Krumning 

 delt i 2 Dele; den øverste af disse (den grønne Del i Fig. 5) fal- 

 der af sammen med Arret eller tørrer ind, medens den nederste 

 efter Blomstringen forlængede Del („Frøhalen") bliver haard og i 

 Spidsen formet som en Krog, der let hænger fast i Dyrs Beklæd- 

 ning, og som saaledes tjener Spredningen af Nødderne. 



Mentz 0(j Ostenfeld, Nordens Flora. 2. Udg. 16 



