242 



De i Norden almindelige to Arter af Nellikerod har deres 

 Navn af den indvendig lyst røde Rodstoks Lugt, der minder noget 

 om Kryddernelliker. Af Feber-Nellikerod indsamledes den tidligere 

 til Fremstilling af et Lægemiddel; deraf Benævnelsen paa denne 

 Art. Feber-Nellikerod er omkring 50 cm høj. Den er en Skygge- 

 plante, almindelig i Danmark og Norge (mod Nord til Lofoten) i 

 Skove og Krat, og har temmelig store, vandret udbredte og mørke- 

 grønne Blade med store Akselblade. Blomsterne, der aabner sig i 

 Højsommeren, har gule Kronblade uden „Negl" (samlgn. Nr. 304); 

 efter Afblomstringen er Bægerbladene bøjede nedad. Nederste Del 

 af Frøhalen er meget længere end øverste. 



Tav. 303. Fig. 1. Plantens Top. Fig. 2. Rosetblad. Fig. 3. Blomst uden 

 Krone f/i). Fig. 4. Støvvej (Vi). Fig. 5. Griflens øverste Del (^7i). 



304. Eng-Nellikerod, Genm rivale L. 

 N. Eng-Humleblom. Isl. Fjalldalafifill. 



Fra foregaaende er denne Art let at kende, især ved Hjælp 

 af de nikkende, klokkeformede Blomster, hvis Bægerblade er pur- 

 purbrune, medens Kronbladene er kødfarvede eller gullige og for- 

 synede med en smallere, nederste Del, en „Negl". Dertil kommer 

 som Skelnemærker: de smaa Akselblade og det Forhold, at Frø- 

 halens nederste Del kun er lidt længere end den øverste, fjerformet 

 haarede Del (Fig. 4). 



Eng-Nellikerod er yderst almindelig paa Enge og i Moser i 

 Danmark og hele Skandinavien indtil Nordkap. Ogsaa i Island er 

 den ret almindelig; paa Færøerne er den kun funden et enkelt Sted. 

 Den blomstrer tidligere end den foregaaende, i Maj — Juni. Ligesom 

 hin bestøves den af Insekter, Humler og Bier. Rosetbladene holder 

 sig grønne Vinteren over. Rodstokkens Hovedskud bærer kun 

 Blade, fra hvis Hjørner der det følgende Aar kommer Blomster- 

 skafter frem, medens den lodrette Rodstok paany forlænges ved et 

 kun bladbærende (vegetativt) Skud. 



Undertiden kan man finde en mellem de to Arter Nellikerod 

 opstaaet Bastard {Geum rivale x urbanum), der deler deres Karak- 

 terer; den er ogsaa betegnet som selvstændig Art (G. intermedium 

 Ehrh.). 



Tav. 304. Fig. 1. Rodstok med Rosetblad og nederste Stykker af Stæng- 

 len. Fig. 2. Blomsterstand. Fig. 3. Blomst; nogle Bæger- og Kronblade fjær- 

 nede (Vi). Fig. 4. Støvvej. 



