245 



307. Brombær. A. Riihts nemorosus Hayne. 



B. Biihus plicatus Whe. et N. 

 N. Bjørnebær. 



Under Navn af Brombær er en hel Gruppe af nær staaende 

 Arter vel kendte og yndede i nordiske Lande (især mod Syd), mest 

 fordi deres „Bser" giver et udmærket Syltetøj, men tillige paa 

 Grund af den Skønhed, de breder over Gærder og Hegn, hvor de 

 tit vokser i frodig Fylde. To af disse Arter er afbildede paa Tav. 

 307. De er vanskelige at adskille fra de øvrige; og deres Skelne- 

 mærker bliver derfor her forbigaaede. Begge er almindelige paa 

 de for Brombær-Arterne typiske Voksepladser, i Randen af Skove 

 og Krat eller aabne Pladser indenfor dem, i Hegn og paa Gærder, 

 i det hele paa temmelig tørre og solaabne Lokaliteter. De blom- 

 strer alle i Højsommeren, og deres Frugter modnes først sent, i 

 Slutningen af September. 



Hos de fleste Arter er Aarsskuddene ikke oprette som hos 

 Hindbær, men de bøjer sig hen over Jorden i store Buer og er 

 undertiden med Spidsen rodslaaende; disse Skud bærer 5-koblede 

 Blade. Det følgende Aar grener de sig: der fremkommer en Mængde 

 korte Sideskud med 3-koblede Blade og Blomsterstande; samme 

 Aars Høst tørrer de ind og dør, medens friske Skud er brudt frem 

 og det følgende Aar bærer blomstrende Grene. Blomsterne har 

 hvide eller rosafarvede Kronblade. Ejendommeligt for Brombær er, 

 at „Bærret" kun vanskeligt skilles fra den kegleformede Blomster- 

 bund. 



Tav. 307. A. Rubus nemorosus. Fig. 1. Stykke af det vandrette Aarsskud 

 med et blomstrende Skud. Fig. 2. Bæger og „Bær" (Vi). Fig. 3. Stenfrugt i 

 Længdesnit (Vi). — B. Rubus plicatus. Bæger og „Bær" (Vi). 



308. Korbær, Ruhus cæsms L. 

 N. Blaabring. 



Korbær kendes fra Brombær-Arterne paa, at alle Bladene er 

 3-koblede; de vandrette Aarsskuds Torne er temmelig svage og 

 børsteagtige, og ligesom Frugterne er Skuddene blaaduggede (Fig. 

 3). Blomsterstanden bærer kun faa Blomster med hvide Kroner. 

 Korbær er almindelig ved Gærder og i Skove i Danmark og det 

 sydlige Norge. Den er meget foranderlig og danner mange Ba- 

 starder med de rigtige Brombær-Arter; den paa forrige Tavle af- 

 bildede i?, nemorosus anses for en saadan Bastard. Undertiden 



