246 



findes en Bastard mellem Korbær og Hindbær, „Bærrene" modnes 

 i August; de er syrlige og ret velsmagende og kaldes i Danmark 

 ogsaa B la ab ær (især paa Lolland og Falster). 



Tav. 308. Fig. 1. Stykke af det vandrette Skud med blomstrende Side- 

 Gren. Fig. 2. Stykke af det uforgrenede, vandrette Skud med et Blad. Fig. 3. 

 Bæger og „Bær" (Vi). 



309. Fruebær, Buhus saxatilis L. 

 N. Teiebær. Isl. Hriitaberjalyng, 



Fruebær og de to følgende Arter hører til de urteagtige Bu- 

 hus-Kvi^T i Modsætning til de nærmest foregaaende. Fra den vand- 

 rette og stærkt forgrenede Rodstok udgaar oprette og blomster- 

 bærende Skud, men desuden krybende og golde; disse sidste (over- 

 jordiske Udløbere) slaar ved Spidsen Rod og danner derved nye 

 Individer, men dør selv bort i Høsten. Bladene er 3-koblede. Blom- 

 sterne, der sidder i faablomstrede Stande, er smaa og ret uanselige 

 (Fig. 2); de har smalle, oprette og hvide Kronblade. De højrøde 

 Frugter (Fig. 3) bestaar af et ringe Antal Stenfrugter; de er meget 

 saftige, men indeholder saa stor en Mængde Syre, at de i alt Fald 

 i frisk Tilstand er lidet velsmagende. Fruebær er udbredt overalt 

 i Danmark, men ikke videre hyppig; den vokser i Skove, i Almin- 

 delighed i ret store Bevoksninger. I Norge er den almindelig paa 

 temmelig stenet Bund, og gaar højt op paa Fjældene. Ogsaa i 

 Island og paa Færøerne er den hyppig. 



Tav. 309. Fig. 1. Et mindre Individ; nogle Skud er bortskaarne. Fig, 2. 

 Blomst (Vi). Fig. 3. Bæger og „Bær" (Vi). Fig. 4. Frugtsten (Vi). 



310. Agerbær, Buhus arcticus L. 



N. Aakerbær. 



Denne udpræget højnordiske Bubus-kii mangler de til over- 

 jordiske Udløbere uddannede golde Skud; den vokser selskabeligt 

 og formerer sig ved Rodskud. De indtil 30 cm høje og temmelig 

 spæde, oprette blomstrende Skud staar enkeltvis eller sjældnere 2 

 eller 3 sammen; Torne mangler ganske. Bladene er 3-koblede. 

 Blomsterne, der sidder enligt eller parvis, har temmelig store og 

 rosenrøde Kronblade. Betragtes Blomsten ovenfra (se Tekstfig. 19) 

 ser man, at alle Støvdragere er bøjede ind over Blomstens Midte; 

 og paa et Længdesnit af Blomsten finder man, at Støvdragerne, 

 idet de har ulige lange Traade, spærrer saa stærkt af for de under 



