249 



Alle de i Norden levende Arter af Stenfrugtfamilien kan hen- 

 føres til samme Slægt: Primus; men man kan ogsaa dele dem i 

 to Slægter, saaledes at de Arter, som har rund Sten i deres Frugt 

 og Bladene sammenlagte i Knoplejet kaldes Cerasus, medens de 

 egentlige Pnmws-Arter har noget fladtrykt og aflang Sten og Bla- 

 dene sammenrullede i Knoplejet. Det paa Tav. 312 afbildede Træ 

 er Hæg eller Hæggebærtræ, som let kendes fra de andre nordiske 

 Arter af Familien paa, at Blomsterne sidder i lange, hængende 

 Klaser, der flittigt besøges af de bestøvende Insekter, naar Hægen 

 i Maj („Maj træ") staar i fuld Blomstring. Paa Underbægerets 

 Inderside (Fig, 2) finder Udskilningen af Honning Sted. Blomsten 

 har hvid Krone, der er mindre end hos Kirsebærtræet, og 30 Støv- 

 dragere. I Underbægerets Bund sidder Støvvejen (Fig. 3); den er 

 dannet af et Frugtblad, og dens Frugtknude indeholder kun et Æg. 

 Den temmelig lille Stenfrugt (Fig. 4), der indeholder en Sten med 

 stærkt vortet og grubet Overflade, bliver ved Modningen sort og 

 har en sammensnerpende Smag; den er derfor uden videre Værdi 

 som Bærfrugt. 



Hægen er et mindre, men smukt Træ eller en stor Busk med 

 rødbrune Grene og hele, elliptiske Blade, der er fint savtakkede i 

 Randen; som oftest findes der 2 Kirtler paa Bladstilkens øverste 

 Ende. I Danmark vokser den hist og her i Skove, og plantes til- 

 lige i Haver. Den er hyppig i Norge i Skovlier og gaar paa 

 Fjældene op i Birkebæltet, hvor den i endnu højere Grad end i 

 Lavlandet har Karakter af en Busk. Som før sagt spises „Bær- 

 rene" ikke, men de kan anvendes til Fremstilling af en Likør m. m. 

 Veddet er fint og haardt, og finder nogen Anvendelse til forskelligt 

 Træarbejde. 



Tav. 312. Fig. 1. Gren i Blomst Fig. 2. Blomst i Længdesnit f/i). Fig. 

 3. Støvvej i Længdesnit med Æg (7i). Fig. 4. Stenfrugt (Vi). Fig. 5. Frugtsten, 

 sét fra to Sider (VO- 



313. Slaaetitorn, Primus spinosa L. 

 N. Slaapetorn. 



Slaaentorn er en Busk med rig Forgrening af vandret ud- 

 spærrede Skud, der ender med en Torn. Grenene er tillige stærke 

 og sejge. Et Buskads eller en Hæk af tæt staaende Slaaentorn 

 er derfor vanskelig at trænge igennem. I Maj Maaned blomstrer 

 Slaaentornen. Blomsterne kommer frem før Bladene og er paa 

 korte Skud saa tæt siddende paa forrige Aars Grene, at Busken 

 helt er skjult som af et fint, hvidt Slør. Støvdragernes Antal 



