257 



bekæmpe Ukrudtet paa Marken. Smaabladene er omvendt ægdan- 

 nede og bærer en Braad i Spidsen ligesom hos foregaaende Art. 

 Blomsterne (Fig. 2) sidder enligt eller parvis og udmærker sig 

 ved den iøjnefaldende Modsætning i Farve mellem Fane og Vinger. 

 Den lysebrune og dunhaarede Bælg (Fig. 3) indeholder sammen- 

 trykte Frø (Fig. 4). løvrigt optræder Foder- Vikke i talrige Varia- 

 tioner. Den er jævnlig forvildet paa vore Marker, hvor dens vilde 

 Stampian te Smalbladet Vikke (F. angustifolia Roth.) ofte træffes; 

 i de nordlige Dele af Skandinavien mangler Foder- Vikke. 



Tav. 310. Fig. 1. Plantens Top. Fig. 2. Blomst (Va). Fig. 3. Bælg (Vi). 

 Fig. 4. Frø (Vi). 



321. Sødbladet Astragel, Astragalus glycyphylhis L. 



N. Søt Astragel. 



Slægten Astragel er en af de største Slægter indenfor Ærte- 

 blomstredes Familie, men af det store Antal Arter (over 600) lever 

 de fleste i Orienten og ind i det østlige Europa, kun faa findes i 

 Norden. Slægtens Kendemærke er de uligefinnede Blade og den 

 yderst ejendommelige Bælg; denne er nemlig delt paa langs i 2 

 Rum, idet der fra Bugsømmen (S. 252) er vokset en hindeagtig 

 Skillevæg frem mod Rygsømmen (Fig. 4); i hvert af Rummene 

 findes én Række Frø. 



Sødbladet Astragel, der i Danmark og det sydlige Norge 

 vokser ret hyppigt langs Diger og Gærder og i Udkanterne af 

 Skove og Krat, er en fleraarig Urt af kraftig Vækst; dens ned- 

 liggende eller noget opstigende Stængler bliver indtil 1 m lange 

 og bærer store Blade med ca. 6 Par Smaablade, der har en karak- 

 teristisk bittersød Smag af nogen Lighed med Lakrits. De grøn- 

 lig-gule Blomster (Fig. 2) sidder i Klaser fra Bladhjørnerne og 

 fremkommer i Juni— Juli. Frøene (Fig. 5) er nyreformede. 



Tav. 321. Fig. 1. Stykke af Stænglen med Blade og Blomsterstande. Fig. 

 2. Blomst (Vi). Fig. 3. Bælg (Vi). Fig. 4. Samme, ovenskaaren paa tværs (Vi). 

 Fig. 5. Frø (Vi). 



322. Sand-Astragel, Astragalus arenarius L. 



Indenfor de skandinaviske Lande findes den her afbildede Art 

 kun paa Skaanes Østkyst. Den hører til de sandelskende Planter, 

 som trives vel i Klitternes Flyvesand. Den lange og stærkt for- 

 grenede Rodstok med dens Udløbere er ligesom hos de mest typiske 



Mentz og Ostenfeld, Nordens Flora. 2. Udg. jY 



