258 



Flyvesandsplanter (f. Eks. Hjælmen) i Stand til at følge de For- 

 andringer, som saa ofte finder Sted i Overfladen af den let bevæge- 

 lige Jordbund; Udløberne vokser hurtigt gennem de dækkende Sand- 

 lag og bliver ovenfor disse til overjordiske, 10 — 20 cm lange, mere 

 eller mindre nedliggende Skud. Smaabladene er rendeformede og 

 stærkt behaarede (hvidfiltede) paa Undersiden, ligesom ogsaa Bæl- 

 gene er meget rigt haarede, en Ejendommelighed, som denne Plante 

 deler med saa mange andre Sandplanter. 



Tav. 322. Fig. 1. Stængler med Blomster og Bælge. Fig. 2. Bælg, over- 

 skaaren paa tværs. Fig. 3. Frø (Vi). 



323. Koronilla-Busk, Coronilla emerus L. 



Koronilla-Busken er en smuk lille Busk, som bliver indtil 

 1.50 m høj; den plantes ret ofte i Haver; vildtvoksende forekom- 

 mer den i Skandinavien kun paa Øland og Gotland samt ved 

 Kragerø og Bamle i Norge. Dens Blade er uligefinnede og i deres 

 Hjørner fremkommer langstilkede, faablomstrede Skærme. Ejen- 

 dommelig for de gule Blomster er Kronbladenes lange Negl. For- 

 øvrigt udmærker Planten sig ved sin Ledbælg: en Bælg, der ikke 

 aabner sig, men er indsnøret omkring hvert Frø, og hvis enkelte 

 Partier med det deri værende Frø brister paa tværs. 



Tav. 323. Fig. 1. Blomstrende Gren. Fig. 2. Ledbælg. Fig. 3. Frø, sét 

 fra forskellige Sider (Vi og Vi). 



324. Kællingetand, Lotus corniculatus L. 



N. Tiriltunge. 



Paa tørre Skrænter og Bakker, paa Heder og nær Stranden 

 findes i Danmark og Norge (ogsaa paa Færøerne) almindeligt den 

 smukke gulblomstrede Kællingetand. Det er en fleraarig, nedlig- 

 gende Urt med dybtgaaende og kraftige Rødder. Bladene er 3- 

 koblede og har Akselblade af omtrent samme Form og Størrelse 

 som Smaabladene. Blomsterne, der er gule med rødt Anstrøg, især 

 inden de springer ud, sidder 5 — 6 sammen i en Skærm. De har 

 en Bestøvningsmekanisme, der afviger en Del fra de foregaaende 

 Arters; den samme har forøvrigt Koronilla-Busken og de senere 

 omtalte Rundbælg (Nr. 330) og Krageklo (Nr. 331). Fig. 2 fore- 

 stiller et Længdesnit af en Blomst; man ser dér, at Støvet er 

 samlet i Spidsen af Baaden; denne slutter nemlig saa fast om Støv- 



