260 

 325. A. Mark-Stenkløver, Melilotus officinalis (L.) Lam. 



N. Gul Honningkløver. 



B. Hvid Stenkløver, Melilotus albus Desr. 



N. Hvit Stenkløver. 



Stenkløver-Slægten bestaar af ret høje (30 — 150 cm), én- eller 

 toaarige Urter med oprette Stængler; de har navnlig i tørret Til- 

 stand en stærk „Høduft" (Kumarin, sé Nr. 71). De smaa gule 

 eller hvide Blomster sidder i lange, oprette Klaser i Bladhjørnerne. 

 Kronens Blade er saa smaa og svage, at der ikke er nogen særlig 

 Bestøvningsmekanisme; Baaden trykkes let ned ved Berøring og 

 lader Støvdragerne komme til Syne. Bælgen er meget kort, en- 

 eller tofrøet og aabner sig ikke, saaledes at den egentlig bør kaldes 

 en Nød. Bladene er 3-koblede eller rettere uligefinnede med kun 

 et Par Smaablade, thi Ende-Smaabladet er som hos de sædvanlige 

 uligefinnede Blade stilket og ved et Led fæstet til Bladstilken. 



Stenklø ver- Arterne blomstrer i Højsommeren; vi har i Norden 

 3 Arter, som findes ved Byer og paa dyrkede Marker; de er ikke 

 oprindelig nordiske. Derimod er Strand-Stenkløver (M. dentatus 

 [W. et Kit.] Pers.) vildt voksende paa Strandenge paa de danske 

 Øer, især ved Østersøen. 



Tav. 325. A. Mark -Stenkløver. Fig. 1. Blomstrende Top. Fig. 2 

 Blomst (Vi). — B. Hvid Stenkløver, Blomsterklase. Fig 3. Høj Stenkløver 

 {M. altissimus Thuill.), moden Bælg med sin netaarede Overflade (^/i). Fig. 4 

 Frø (Vi). 



326. Segl-Sneglebælg, Medicago falcata L. 



N. Sneglebelg. 



Slægten Sneglebælg har som antydet i Navnet en snegleformet 

 krummet Bælg; hos den her afbildede Art er Bælgen kun snoet én 

 Gang (deraf Artsnavnet Segl-S.), men hos de fleste Arter er den 

 proptrækkerformet eller spiralsnoet som en Konkylie. Ellers ligner 

 Slægten med sine 3-koblede Blade og hovedformede Blomsterstande 

 den efterfølgende Slægt Kløver. Dog er Blomstens Bestøvnings- 

 forhold anderledes: Blomsten er, hvad man kalder eksplosiv, 

 hvorved forstaas, at den aabner sig ved en pludselig Bevægelse. 

 Hos Sneglebælg bestaar denne Bevægelse i, at Støvdragere og 

 Støvvej ved Berøring elastisk springer frem af Baaden og trykker 

 sig op mod Fanen (Fig. 4), hvor Støvet afsættes (Fig. 5); denne 



