269 



planter, der mangler i Danmark, men findes i Norges Fjælde, paa 

 Færøerne og i Island. 



Tav. B35. A. Toppen af Glatbladet Dueurt. B. Fjæld-Dueurt. 

 Fig. 2. Blomst (Vi). Fig. 3. Stykke af Stænglen med et Bladpar; man ser den 

 tvesidede Behaaring. C. Dværg-Dueurt. 



336. Liden Steffensurt, Circæa alpina L. 



N. Trollurt. 



Steffensurt-Slægten kendes paa den helt igennem totallige 

 Blomst (Fig. 2) og den nødagtige Frugt med Krogbørster. Det er 

 fleraarige, 10—50 cm høje Urter med stilkede, hjærte- eller æg- 

 dannede, tynde Blade; de vokser paa fugtige Steder i skyggefulde 

 Skove, hvor Bunden er løs Muld, og er almindelige i Danmark og 

 Norge. Den vegetative Formering sker ved blege, skøre og ofte op- 

 svulmede, underjordiske Udløbere. 



De smaa Frugter løsnes let fra Stænglen, fæstner sig ved 

 deres Krogbørster i Menneskers Tøj eller i Dyrenes Pels og spredes 

 paa denne Maade. 



Blomsterne, der udfoldes i Højsommeren, er hvide eller lyse- 

 røde og sidder i oprette Klaser. 



Tav. 336. Fig. 1. Blomstrende Plante. Fig. 2 og 3. Blomst (Vi) og Frugt 

 (*/i) af en anden Art (Circæa lutetiana L.). 



337. Hornnød, Trapa natans L. 



Den paa Tavle 337 afbildede Hornnød er en Plante, som 

 i mange Henseender frembyder interessante Forhold. Ved sin 

 Blomsterbygning (4 Bæger- og 4 smaa hvide Kronblade, 4 Støv- 

 dragere og en næsten undersædig Frugtknude) staar den nær de to 

 foregaaende Slægter, sammen med hvilke den repræsenterer Nat- 

 lysfamilien i Norden; denne Familie, hvis vigtigste Kendetegn 

 er den oversædige Blomst, hører især hjemme i Amerika. I sit 

 Udseende har Hornnød derimod meget lidt tilfælles med de andre 

 Slægter; det er en enaarig Vandplante, der vokser i rolige Søer 

 paa temmelig lavt Vand (ca. 1 Meter dybt). De ret store Frugter 

 er enfrøede Stenfrugter, hvis Kød hurtigt raadner bort; tilbage 

 bliver en „Sten" med 4 udstaaende Torne (Fig. 5), der er dannet 

 af Bægerbladenes forveddede indre Parti. Ved Hjælp af disse Torne, 

 der er forsynede med fine Hagebørster (Fig. 6), forankres Horn- 

 nødden paa Søbunden; her spirer den, og dette foregaar paa den 



