275 



og forlænges i det følgende Aar til blomstrende Stængler. Blom- 

 sterelskere, der lokkedes af Tjærenellikens purpurrøde Pragt, er 

 ofte blevne lidt ubehageligt skuffede, naar de plukkede den, og 

 maaske er dette en Aarsag til, at denne Plante mange Steder faar 

 Lov at vokse i Fred. Dens Skafter er nemlig paa et Stykke under 

 hvert Bladfæste meget klæbrige, tillige mørkt rødligt farvede. 

 Denne Ejendommelighed, som har givet Tjærenelliken dens Navn, 

 forklares som Beskyttelsesmiddel mod Insekter, mest Myrer, som 

 klatrer op ad Stænglerne og kan skade Blomsterne paa forskellig 

 Vis, bl. a. ogsaa ved at skræmme de honningsøgende og bestø- 

 vende Insekter bort. Hyppigt finder man Insekter fangne af Stæng- 

 lernes klæbrige „Tjære" (Fig. 2). En lignende Klæbrighed træffes 

 ogsaa hos andre af samme Familie, f. Eks. Nikkende Limurt, hos 

 hvilken Stænglens allerøverste Del, Blomsterstilke og Bæger er 

 forsynede med Kirtelhaar (Tav. 340, Fig. 8). Man vil af Fig. 2 se, 

 hvorledes Blomstringstiden kan udstrækkes over et længere Tids- 

 rum, idet hver Etage af Blomster udfoldes for sig; naar den neder- 

 ste er vissen, staar den ovenfor i fuldt Flor, og de øverste er 

 endnu ikke helt udfoldede. Fig. 3 viser et enkelt Kronblad med 

 lang Negl, hvortil Støvbladet er fæstet, og en opret Bikrone. 



Medens Tjærenellikens Skønhed maaske er lidt tung, har 

 Trævlekronens Blomster til Gengæld et Præg af Lethed og Fin- 

 hed, baade i Form og i Farve. Kronbladene er meget stærkt ihd- 

 skaarne, delte i smalle Flige, og lyst rosenrøde af Farve. Trævle- 

 krone vokser mest paa Enge; den kræver stor Fugtighed i Bun- 

 den, men trives baade paa Sand og tørveagtig Jord og er hyppig 

 saa vel i Danmark som i Norge (mod Nord til Vesteraalen), lige- 

 som den ogsaa forekommer i Island og paa Færøerne. I Forsom- 

 meren blomstrer den og besøges da af Bier og Sommerfugle. 



Tav. 341. A. Tjærenellike. Fig. 1. Rodstok, Bladroset og nederste Del 

 af Stænglen. Fig. 2. Øverste Del af Stænglen. Fig. 3. Kronblad og Støvdrager 

 C/l). Fig. 4. Kapsel (Vi). Fig. 5. Samme, set ovenfra, saa de 5 Skillevægge kom- 

 mer til Syne (7i). Fig. 6. Frø HO. — B. Trævlekrone. Blomst (Vi). 



342. A. DsLg-PrsLgisijærne, Melandrmm diæciim (L.) Schinz et Theil. 



N. Hvit pragtsjerne. 



B. Aften-Pragtstjærne, Melandrium album (Mill.) Garcke. 

 N. Rød pragtstjerne. 



De to Arter Pragtstjærne er iøjnefaldende og meget let ken- 

 delige Planter, oprette, indtil 60 cm høje og haarede paa Stængler 



18* 



