278 



Overdrev; i Norge findes den mod Nord til Trondhjemsfjorden, men 

 kun paa Østlandet er den nogenlunde almindelig. 



I Haver dyrkes flere Arter Nellike paa Grund af Blomsternes 

 skønne Farver og deres stærke Vellugt. Særlig maa nævnes Have- 

 Nelliken (D. cm'i/ophi/lliis h.), der rimeligvis stammer fra Italien, 

 og længe har været dyrket i en stor Mængde Varieteter med for- 

 skellig Farve af den enkelte eller fyldte Blomst. 



Tav. 344. A. Strand-Nellike. Fig. 1. Blomsterstand. Fig. 2. Kronblad 

 (V2). — B. B akke-Nellike. Fig. 3. Planten i naturlig Størrelse; flere Stæng- 

 ler er afskaarne. Fig. 4. Et Blad C/i). Fig. 5. Blomst i Længdesnit C^/i). Fig. 6. 

 Kapsel (Vi). 



345. A. Græs-Fladstjærne, Stellaria graminea L. 

 N. Stjerneblom. 



B. Fuglegræs, Stellaria media (L.) Cyr, 

 N. Vasarv. Isl. Haugarfi, Tadarfi. 



Alle de i det følgende omtalte Arter af Nellikefamilien hører 

 til den anden ovenfor (S. 273) nævnte Gruppe: Fladstjærnegruppen. 

 Det er gennemgaaende lave og ret uanselige Urter, hvis Blomster 

 har hvide eller sjældnere rødlige Kronblade, og hos hvilke Bestøv- 

 ningen paa Grund af Blomstens aabne Bygning foregaar ved Hjælp 

 af andre Insekter end hos Nellikegruppen, nemlig Fluer og Smaa- 

 bier. Alle har Honning, ofte endog i stor Mængde, Hos mange 

 Arter af denne i Norden artsrige Gruppe er Antallet af Kronblade 

 reduceret, ja de kan endog helt mangle; ogsaa Støvbladenes Antal 

 kan synke ned til ganske faa; Blomsterne bliver derved yderligere 

 uanselige, og Selvbestøvning er almindelig hos saadanne Former. 

 Om Reduktionen i Frugten se S. 273. Som Skelnemærker mellem 

 Slægterne anvendes Griflernes Antal og Kapslens Klapper. 



Slægten Fladstjærne omfatter i Norden en Gruppe Arter, der 

 vokser paa meget forskellig Slags Jordbund. Færrest (dog 7) lever 

 i Danmark, hvor der bl. a. mangler saadanne Arter, som i Norge 

 og Sverige findes paa Fjældene. Hyppig i alle tre Lande er Græs- 

 Fladstjærne, en ret spinkel, 20 — 40 cm høj Urt med grenet og 

 nedliggende eller opstigende, 4-kantet Stængel og linjedannede 

 Blade, der er haarede i Randen. Den er fleraarig; Skuddene i Hjør- 

 nerne af de nederste Blade kan hos denne o. a. Arter løsne sig 

 fra Moderplanten og danne nye Individer (Fig. 1). Blomsterstanden, 

 den stærkt og regelmæssigt grenede Gaffelkvast (Fig. 2), er 



