288 



Nord-Amerika, hvor den er bleven en meget almindelig og ondartet 

 Ukrudtsplante, der gaar under Navnet „Russisk Tidsel'-. 



Tav. 354. Fig. 1. Top af en Stængel, hvis Grene mest bærer Frugter, kun 

 foroven nogle Blomster. Fig. 2. Blomstrende Gren af en Form med længere Blade. 

 Fig. 3. Blomst i Hunstadiet (^'/i). Fig. 4. Samme i Hanstadiet; Grunden af et 

 Blad er tegnet med f/i). Fig. 5. Blosterblad ("/i). Fig. 6. Samme, henimod Frugt- 

 modningen (Vi). Fig. 7. Bioster og Frugt (Vi). Fig. 8. Frugt (Vi). 



SKEDEKNÆFAMILIEN, POLYGONACEÆ. 



355. Topspirende Pileurt, Polygomim viviparum L. 

 N. Harerug. Isl. Kornsiira, Tunbladka. 



Skedeknæfamiliens Arter udmærker sig ved den ejendomme- 

 lige Udvikling, som Akselbladene er undergaaede; de er nemlig 

 sammenvoksede til en hindeagtig Skede, som slutter om Stænglen. 

 Alle de i Norden voksende Arter er Urter, de har spredte Blade 

 og smaa regelmæssige Blomster, oftest i store, tætte Stande. Frug- 

 ien er en 3-kantet eller sjældnere sammentrykt. Nød (se Fig. 5). 



Slægten Pileurt har et 5-bladet Bioster, oftest 8 Støvblade 

 og en 1-rummet Frugtknude, der som Regel er dannet af 3 Frugt- 

 blade, hvortil svarer de 3 Grifler og Ar (se Figg. 3 og 4). Hos 

 Topspirende Pileurt er Blomsterne, som ellers er tvekønnede hos 

 Slægten Pileurt, snart nærmest hanlige (Fig. 3), snart nærmest 

 hunlige (Fig. 4). I øvrigt er denne Art mærkelig ved at være 

 vivipar („fødende levende Unger"); i Stedet for Blomster findes 

 der i Blomsterstandens Bladhjørner smaa Yngleknopper (S. 126), 

 som endog undertiden kan fylde det hele Aks (Fig. 2 og 6). Disse 

 Yngleknopper bestaar af en kort og knoldformet Stængel og en 

 Endeknop (Fig. 7), som kan aabne sig allerede medens Yngleknop- 

 perne sidder i Akset (Fig. 6 og 8). De fremmer i højere Grad end 

 Frøene Plantens Formering. Disse næringsrige Formeringsorganer 

 spredes og spirer, og til Spiring og videre Vækst benyttes den 

 aflejrede Næring, der er saa rigelig og saa værdifuld, at Planten 

 endog samles til Føde for Mennesker og Dyr. Topspirende Pile- 

 urt er fleraarig; Rodstokken er temmelig tyk (Fig. 1). Medens den 

 er meget hyppig i Norge, paa Færøerne og i Island, forekommer 

 den kun faa Steder i Danmark (Himmerland i Jylland) ; den vokser 

 paa Græsmarker, Enge, i Lier og lign. Lokaliteter. 



