291 



359. Syre, Rumex acetosa L. 

 N. Mat-syre. Isl. Tunsiira, Blondustrokkur. 



En mindre Gruppe af Arter indenfor Slægten Rumex adskiller 

 sig fra de i det foregaaende omtalte ved at være meget spinklere 

 af Vækst, ved pil- eller spyddannede Blade og ved at have sær- 

 kønnede Blomster; Planterne er tvebo. Hertil hører Syre og Rød- 

 knæ (norsk Smaa-syre, isl. Hundasura, Rumex acetosella L.). 

 Den første, der er almindelig paa Fjældlier, Enge og lavt liggende 

 Marker, bliver indtil 50 cm høj. Den er fleraarig og har lancet- 

 dannede Blade med pildannet Grund (Fig. 1). Hanblomsterne 

 (Figg. 2 og 5) har store Støvknapper (med rigeligt Støv som hos 

 alle Vindbestøvere), og Hunblomsterne (Figg. 3 og 6) store og for- 

 grenede Ar. Rødknæ er meget spædere end Syre; dens Blade er 

 linje-lancetdannede og har spyddannet Grund. Den vokser paa 

 tørre og sandede Marker, og er et yderst almindeligt Ukrudt. Og- 

 saa paa Overfladen af brændte Lyngmoser plejer den at indfinde 

 sig i stor Mængde, men forsvinder dog hurtigt igen. Dens rigelige 

 Forekomst paa en Mark angiver, at Jorden trænger til Kalk, til 

 Mergling („Kalktrang"). Den formerer sig vegetativt ved Skud, 

 der fremkommer paa Rødderne. Begge Arter er almindelige i hele 

 Norden og blomstrer om Sommeren, Syre dog først. 



Syre har faaet sit Navn af dens syrlige Smag. De unge Blade 

 spises i stuvet Tilstand. En særlig stor- og skørbladet Form dyr- 

 kes ofte i Haver som Køkkenplante. Paa Island, hvor Syre er al- 

 mindelig, anvendtes den sammen med Kokleare mod Skørbug. 



Tav. 359. Fig. 1. Rodstok og nederste Del af Stænglen. Fig. 2. Hanlig 

 Blomsterstand. Fig. 3. Hunlig Blomsterstand. Fig. 4. Del af Frugtstand. Fig. 5. 

 Hanblomst (Vi). Fig. 6. Hunblomst (VO- Fig. 7. Blostret kort før Frugtens Mod- 

 ning. Fig. 8. Nød, overskaaret paa tværs (Vi). 



360, Fjældsyre, Oxyria digyna (L.) Campd. 

 N. Fjeldsyre. Isl. 6lafssxira, Fjallakål. 



Blomsterne hos Fjældsyre udmærker sig ved, at Blostret kun 

 har 4 Blade (i 2 Kredse), og de er til Forskel fra Blomsterne hos 

 Syre tvekønnede (Figg. 2 og 3); Støvbladenes Antal er 6 (yderste 

 Kreds fordoblet) og Frugtbladenes 2. Nødden er stærkt fladtrykt 

 og udstyret med en bred Hindekant, der tjener Frugtens Spred- 

 ning, medens denne besørges af de indre Blosterblade hos Slægten 

 Rumex. Fjældsyre er enaarig og lav (indtil 30 cm høj). Den 



19* 



