293 



SLANGERODFAMILIEN, ARI8T0L0CH1ÅCEÆ. 



362. Slangerod, Aristolochia clematitis L. 



Fra gammel Tid, da Slangerod eller Hulurt dyrkedes i Ha- 

 ver som Lægeplante, er den enkelte Steder forvildet i Danmark og 

 Norge; den stammer forøvrigt fra Middelhavsomraadet. Fra Rod- 

 stokken bryder der aarligt talrige og halvmeterhøje Skud frem; de 

 er ranke og bærer langstilkede og hjærtedannede Blade, i hvis 

 Hjørner Blomsterne sidder klyngevis. Blostret er oversædigt og af 

 en meget ejendommelig Form (Fig. 2); dets Rør er forneden kup- 

 pelformet udvidet om Forplantningsbladene, derefter indsnævret 

 paa et langt Stykke og øverst skævt udbredt til en smukt gul og 

 iøjnefaldende Flig. Der er 6 Støvdragere med korte Traade, som 

 er sammenvoksede med Støvvejen, og hvis Knapper sidder neden- 

 for Arlapperne (Figg. 3 og 4). Bestøvningen udføres af smaa Fluer, 

 der let kan komme ned gennem Røret paa den oprette og ubestø- 

 vede Blomst (Fig, 2). Blomsterne er stærkt førsthunnede; Arrene 

 er fuldt udviklede endog et Par Dage før Støvknapperne i samme 

 Blomst. Fluerne, som er naaede ned til Bunden af Kronrøret, og 

 som maaske var forsynede med Støv fra andre Blomster, afsætter 

 nu dette paa Arret; saafremt de søger at slippe ud igen ad Røret, 

 standses de af talrige, fine og nedad rettede Haar; de maa blive 

 i deres „Fængsel", indtil Støvknapperne er aabnede, og de er over- 

 pudrede af Støv. Først derefter kan de atter komme ud, idet Haa- 

 rene paa Rørets Inderside nu visner; samtidig bøjer Blomsterne 

 sig ved en Bevægelse i deres Stilke nedad. Med Støvet flyver 

 Fluerne da til andre og ubestøvede Blomster. De benytter maaske 

 Blomsterne til Skjulested; thi Honning udskilles ikke. Efter Be- 

 støvningen lægger Blostrets store Flig sig henover Rørets Mun- 

 ding, som om det gjaldt om at hindre unyttige eller endog ukær- 

 komne Besøg. Frugten er en Kapsel (Fig. 5) med talrige Frø 

 (Fig. 6). 



En stor- og bredbladet Art, Pibeblomst (A. Sipho URerit), 

 der er slyngende og hyppigt benyttes i Haver til Dækning af 

 Mure o. s. v., har uanselige, grønlig brune Blomster af Form som 

 et Pibehoved. Rodstokken af flere udenlandske Arter har Ry 

 for at være gode Midler mod Slangebid; deraf Slægtens folkelige 

 Navn. 



