296 



Grund udspringer talrige Strænge, som baner sig Vej i Barkens 

 bløde Væv (Blødbasten), altsaa parallelt med Grenens Retning; og 

 Blødbasten opløses ved kemiske Virkninger fra Strængenes Spids 

 (se Tekstfig. 22). Fra disse Barkstrænge udgaar andre Sænkere 

 ind i Veddet, medens der paa deres Overside kan dannes Knopper. 

 Saavel den første som de senere fremkomne Sænkere opsuger Næ- 

 ring fra Værtplanten. — Da Misteltenen har Bladgrønt, kan den 

 dog samtidig ernære sig ved Kulsyreoptagelse fra Luften; den er 

 altsaa en Halvsnylter ligesom Naalebæger. 



Tav. 363. Fig. 1. Gren med Hanblomster. Fig. 2. Hanlig Blomsterstand 

 ('/i). Fig. 3. Hanblomst i Længdesnit (^/i). Fig. 4. Gren med Hunblomster og 

 modne Bær. Fig. 5. Hunlig Blomsterstand (Vi). Fig. 6. Hunblomst i Længdesnit 

 (Vi). Fig. 7. Frø (Vi). Fig. 8. Sammes 2 Kim (Vi). 



NÆLDEFAMILIEN, URTICACEÆ. 



364. Stor Nælde, Urtica diæca L. 

 N. Stornesle. Isl. Stornetla. 



Karakteristisk for Nældefamilien er de smaa og uanselige 

 Blomster med et enkelt Bioster af grønne Blade (Figg. 2, 4 — 6). 

 Blomsterne er altid særkønnede, Planterne enbo eller tvebo. Hos 

 de egentlige Nælder er Hanblomsternes Bioster 4- delt, og der fin- 

 des 4 Støvdragere, der ligger indbøjede (Fig. 4), men senere plud- 

 selig retter sig udad (Fig. 5), saa Støvet slynges ud af Knapperne, 

 gribes af Vinden og føres over til Hunblomsterne. Disse (Fig. 6) 

 har et yderst enkelt Bioster og en Støvvej med et stort og stærkt 

 delt, til Opfangning af Støvet vel skikket Ar. Frugten er en Nød 

 (Fig. 7). 



Slægten Nælde omfatter Urter, der ligesom mange andre Ar- 

 ter af Familien har Brændehaar. Et saadant (Fig. 3) bestaar 

 af en Giftkirtel og et i Forbindelse dermed staaende fint Haar, 

 der er skørt og glasagtigt, fordi dets Vægge er stærkt kiselholdige; 

 Haarets Spids er skævt kugleformet. Ved Berøring vil Haaret 

 knække over. Er Berøringen kun let, vil Bruddet ske paa det 

 Sted, hvor Væggen er tyndest (nærmest Haarets Spids), og paa 

 skraa, saaledes at der dannes en sylfin Munding af Røret om- 

 trent som paa en Morfinsprøjte. Saadan knækket vil Haaret med 

 Lethed kunne stikke gennem Huden, t. Eks. paa Mennesker, og 

 Giften fra Giftkirtlen flyder da gennem Haaret ind i det frem- 



