297 



kaldte Saar, forvoldende en lille Smerte; Giftens Sammensætning 

 er ikke helt kendt, men den indeholder i hvert Fald Myresyre. 

 Ved kraftig Berøring af Haarene brækkes de over paa anden 

 Maade end den ovenfor omtalte og er da ikke i Stand til at 

 trænge ind gennem Huden; derfor brænder man sig ikke paa en 

 Nælde ved fast at gribe om et Blad eller en Stængel. Brænde- 

 haarene virker beskyttende for Nælderne, idet de undgaas af Dyr 

 og Mennesker. 



Stor Nælde er fleraarig; den har en stærkt forgrenet og 

 vandrende Rodstok, som betinger dens selskabelige Optræden. Fra 

 Rodstokken vokser der hvert Aar kraftige overjordiske Skud frem; 

 de kan blive mere end meterhøje og bærer modsatte Blade med 

 Akselblade samt i Bladhjørnerne lange, aksformede og forgrenede 

 Blomsterstande (Figg. 1 og 2); Planten er tvebo. Den er hyppig 

 i Norden nær beboede Steder, men ogsaa i Skove, ved Gærder og 

 paa lign. Lokaliteter, altid paa god og frisk Muldbund (Salpeter- 

 plante). Den findes baade paa Færøerne og i Island. De unge Skud 

 kan benyttes som Surrogat for „Grønkaal". I gamle Dage an- 

 vendtes den som Spindplante, idet Basttaverne i dens Stængel 

 ligesom af Hør, Hamp o. s. v. samledes og blev spundne til fine 

 Væv („Netteldug"); i vore Dage kan Plantens Brug i denne Ret- 

 ning dog næppe lønne sig, selvom den under Verdenskrigen har 

 været forsøgt genoplivet. Derimod har en anden Plante af samme 

 Familie stor Betydning som Spindplante, nemlig Kinagræs 

 {Bæhmeria nivea [L.] Hook. et Arn.), hvis Basttaver giver et stærkt 

 og dog blødt Stof, det saakaldte Ramié. 



Tav. 364. Fig. 1. Top af en Hanplante. Fig. 2. Del af Stænglen af en 

 Hunplante. Fig. 3. Brændehaar (*7i). Fig. 4. Hanblomst inden Blomstringen (VO. 

 Fig. 5. Samme under Blomstringen. Fig. 6. Hunblomst (*^/i). Fig. 7. Nød med 

 et Blosterblad ('"/i). 



HAMPEFAMILIEN, CANNABACEÆ. 



365. Humle, Humulus lupidus L. 

 N. Humle. 



Humlen er først og fremmest en slyngende Urt (ligesom Nr. 

 104), men den er tillige klatrende. Fra dens Rodstok vokser der 

 aarligt meget lange Skud op, endog af mange Meters Længde: de- 

 res Spidser søger Genstande, hvorom de kan sno sig, Træstammer, 



