298 



Gærdestaver o. lign., og vokser hurtigt op derom. Og ved smaa 

 ankerformede Haar hager den sig fast, ligesom Klatreplanter bru- 

 ger lignende Midler til at holde sig oppe. Bladene er modsatte 

 (med Akselblade) og har den for slyngende og klatrende Planter 

 meget hyppige Form, der især karakteriseres af den hjærtedannede 

 Grund. Humlen er tvebo. Den blomstrer i Højsommeren, Hanplan- 

 tens Blomsterstand (Fig. 2) minder noget om Nældens, er dog 

 mere klaseformet; de smaa Blomster (Fig. 3) har et 5-delt Bioster 

 og 5 Støvdragere med store Knapper (Fig. 4). Hunplantens Blom- 

 sterstand er et kort og afrundet Aks (Fig. 1); indenfor hvert 

 Støtteblad sidder 2 smaa Blomster (Fig. 5), hver med sit Støtte- 

 blad, et sambladet Bioster og en Støvvej, der bærer 2 lange Ar. 

 Frugten er en lille Nød, omsluttet af Blostret (Fig. 7) og forenet 

 med Støttebladet, der tjener Frugtens Spredning. Under Frugt- 

 modningen vokser alle Højblade i den lille Hunblomsterstand stærkt 

 til; den faar nogen Lighed med en Kogle og kaldes en „Humle- 

 kop"; Højbladene bliver tillige tynde, papirsagtige, og naar de 

 sammen med Frugterne løsnes fra Humlekoppens Akse, er de vel 

 skikkede til at føres afsted af Vinden. Saavel paa det blivende 

 Bioster som paa Humlekoppens Avner findes talrige smaa, gule 

 Kirtler, der indeholder et bittert Stof, det saakaldte Lu pul in, 

 harpiksagtige Stoffer m. m. 



Humlen er almindeligt vildtvoksende i Danmark i Skove, ved 

 Gærder og Hegn. I Norge vokser den indtil Trondhjemsfjorden. 

 Tillige er den dyrket i visse Egne af Danmark og Norge og for- 

 vildes let. Den væsentligste Aarsag til dens Kultur er Humle- 

 koppernes Benyttelse ved Ølfabrikationen; som bekendt tilsættes 

 Humle til „Ølurten", hvis meget søde Smag derved ændres. Dyrk- 

 ningen af Humleplanten er meget gammel, og der gives adskillige 

 Kulturformer, som har meget forskellig Værdi i Retning af Pro- 

 duktion, Aroma o. s. v. I Danmark var Humledyrkningen tidligere 

 mere almindelig, da Øllet overalt bryggedes hjemme; nu har den 

 ikke mere saa stor Betydning, mest dyrkes den paa Fyn. Langt 

 den største Mængde Humle, som anvendes i vore Bryggerier, ind- 

 føres dog fra Udlandet, dels fra Bayern, Bøhmen, Wiirttemberg 

 o. s. V., dels fra England. 



Til samme Familie hører den vigtige Kulturplante Hamp 

 (Cannabis sativa L.j, en opret, enaarig og tvebo Urt. Af dens lange 

 Basttaver faas det kendte Spindstof Hamp og af dens smaa Nød- 

 frugter udpresses fed Olje, medens Presseresten anvendes som 

 Kreaturfoder (Hampefrøkager). 



