304 



Kronens Bygning er jo ligesom hele Træets „Arkitektonik" vidt 

 forskellig fra Bøgens ; den betinges især af de sære, vredne For- 

 mer, Grenene med Alderen antager, og er saadan, at Lyset i min- 

 dre Grad holdes tilbage end af Bøgens tættere Krone. Egen er et 

 Ly s træ, der ikke selv giver megen Skygge, men som heller 

 ikke taaler Skygge fra andre Træer (se under Nr. 367). I For- 

 bindelse med Egens Karakter af Lystræ staar den meget iøjne- 

 faldende Kendsgerning, at der under Egenes Kroner kan udvikle 

 sig et ganske anderledes rigt Planteliv end under Bøgenes dystre 

 Halvmørke. I Egeskoven kan en frodig Underskov af andre Træ- 

 arter og af Buske (Hassel, Navr, Avnbøg, Tjørn, Røn, Hæg, Ene 

 o. s. V.) udfolde sig i al sin Yppighed og Ynde. 



Egens Blade er kortstilkede og mere eller mindre stærkt 

 lappede; en saa udpræget Mosaik som Bøgens danner de ikke. 

 Paa korte Skud paa foregaaende Aars Grene sidder Hanblomsterne 

 i lange, hængende og aksformede Stande, der, da de falder af som 

 et samlet Hele, benævnes med et særligt Navn: Rakler (se Fig. 

 1). Hanblomsterne (Fig. 2) har et Bioster og Støvblade. Ogsaa 

 Hunblomsterne sidder i Rakle, men paa det nye Aarsskud (Fig. 1); 

 indenfor et Hylster af Højblade sidder en enkelt Blomst (Fig. 3); 

 kun Griflen med de tre røde Ar rager ud af Hylstret. Dette 

 forvedder og bliver til en skællet Skaal, som dog kun omslutter 

 den nederste Del af Nødden (Fig. 4), Agernet. Frøet har 2 store 

 Kimblade, der ikke er foldede, men hvælvede paa Ydersiden og 

 flade paa de Sider, der vender mod hinanden. 



40 — 50 Aar gammel begynder Egen at blomstre. Ogsaa 

 hos denne er Aar med almindelig og rigelig Blomstring og Frø- 

 sætning vekslende med Aar, hvor begge Livsytringer er mindre 

 fremtrædende; dog er Modsætningen mellem udprægede „Frøaar" 

 og golde Aar mindre paafaldende end hos Bøgen. Blomstringen sker 

 i Slutningen af Maj; efter en varm og tør Forsommer Aaret før 

 udvikles en rigelig Mængde Blomster og Frugter. Nødderne modnes 

 i Efteraaret og falder gærne ud af Skaalene, medens disse bliver 

 siddende paa Træerne. Som oftest spirer de det følgende Foraar, 

 men i Modsætning til Bøgens Kimplanter har Egens ikke over- 

 jordiske Kimblade, idet disse forbliver indesluttede i Nødden og 

 udsuges, tjenende den unge Plante til dens første Ernæring (se 

 Tekstfig. 23). 



Egens haarde, tunge og sejge Ved, kendeligt paa de for det 

 blotte Øje synlige Ledningsrør („Kar") og brede Marvstraaler, 

 har i Tidens Løb haft en overordentlig stor Anvendelse til Byg- 



