306 



370. Hassel, Corylus avéllana L. 

 N. Hassel. 



Som oftest er Hasselen en stor Busk, 3 — 5 m høj ; fra dens 

 Grund dannes, især ved Borthugning, en Mængde Rodskud. Det 

 tætte Løv af brede Blade giver stærk Skygge, saa at Bunden 

 under en sluttet Hasselbevoksning er blottet for Vegetation. Alle- 

 rede i Marts blomstrer Hasselen. De lange Rakler af Hanblomster, 

 som det foregaaende Efteraar er fremkomne paa korte, nu bladløse 

 Grene, hænger slapt ned og bevæges let af Vinden; under Støtte- 

 bladene og 2 Forblade sidder 4 2-kløvede Støvblade (Figg. 2 og 3). 

 Hunraklerne er yderst korte; de overvintrer i Spidsen af de skæl- 

 lede Knopper, og i Blomstringstiden stikker Hunblomsterne (Fig. 4) 

 de lange røde Ar udenfor Knopskællene, medens den ganske lille 

 Frugtknude er skjult (Fig. 1); først efter Bestøvningen, der sker 

 ved Vindens Hjælp, udvikles Frugtknudehulen med dens 2 Rum. 

 Frugterne er de bekendte Hasselnødder, der sidder i Klynger 

 (Fig. 5) og omsluttes af en fliget Skaal, Hasen (norsk Hamsen); 

 de er modne i September — Oktober. Indenfor Nøddens stenhaarde 

 Frøgemme findes 1 (sjældent 2) Frø uden Frøhvide, men med tykke 

 Kimblade, der indeholder Olje, og som ved Spiringen bliver lig- 

 gende inden i det bristede Frøgemme, som hos Egen (Figg. 6 og 7). 



I Danmark vokser Hasselbusken meget almindeligt vildt, især 

 i Kratskove og som Undervækst under Lystræer; tillige plantes 

 den hyppigt i Haver og til Hegn. I Norge er Hasselens Nord- 

 grænse ved 67° 56', hvor endnu moden Frugt kan høstes; den 

 dyrkes ikke, men er i vild Tilstand hyppig, især i de sydligere 

 Egne af Landet. Tidligere har Hasselen gaaet betydeligt længere 

 mod Nord i Norge og Sverige, hvilket fremgaar af Fund af Nød- 

 der i Tørvemoser; men ved Sommervarmens Aftagen er den paa 

 store Strækninger uddød. 



Foruden Nødderne benyttes de ranke Rodskud; de anvendes 

 til Stokke, Baandkæppe, Tækkekæppe o. s. v., og Stammernes Ved 

 er anvendeligt til forskellige Træskærerarbejder. 



Tav. 370. Fig. 1. Gren med Han- og Hunrakler. Fig. 2. Hanblomst 

 med Støtteblad og Forblade (^7i). Fig. 3. Støvdrager ('Vi). Fig. 4. Støvvej 

 ('"/i). Fig. 5. Gren med Blade og unge Nødder. Fig. 6. Modne Nødder af 

 de to hyppigst forekommende Former. Fig. 7. Nød i Længdesnit (lidt forst.). 



