308 



er overhovedet denne Art, som danner Trægrænsen paa de norske 

 Fjælde, hvor den ovenover Fyrren vokser i et smalt Bælte 

 („Birkeregionen"); den viser sig altsaa at være betydeligt haard- 

 førere end baade Vorte-Birk og Fyr. Højst oppe bliver den ikke 

 noget regelret Træ, men meget lavstammet og kortgrenet, ligesom 

 i Island, hvor Birken fordum var langt mere udbredt, dannende 

 udstrakte Skove; de lagdes øde ved Befolkningens altfor hensyns- 

 løse Udnyttelse, og nu er de meget mindre udbredte og mest for- 

 andrede til Krat, 1 — 3 m høje. 



Birkeved har stor Anvendelse til Brændsel, til Møbler og til 

 Redskaber af forskellig Art. Barken af Hvidbirk bruges til Garv- 

 ning. Og i Foraarstiden kan der tappes saa rigeligt en Mængde 

 Saft af Stammerne, at der deraf fremstilles en Slags Vin („Birkevin"). 



Tav. 371. Fig. 1. Gren med blomstrende Kortskud. Fig. 2. Hanblomster 

 med Støtteblad og Forblade (^7i), sét indvendig fra. Fig. 3. Samme, sét udven- 

 dig fra ('7i). Fig. 4. Hunblomster med Støtteblad og Forblade (^7i). Fig. 5. 

 Gren med Frugtstand. Fig. 6. Nød (Vi). Fig. 7. Rakleskæl. 



372. Dværgbirk, Behda nana L 

 N. Dvergbjerk, fjellrape. Isl. Fjalldrapi, hris. 



En lille, ofte nedliggende Busk, ikke over 1 m høj. Bladene 

 er næsten kredsrunde og i Randen grovt og regelmæssigt takkede; 

 Oversiden er mørkt grøn. Undersiden blegere og med kraftigt frem- 

 trædende Nerver. 



Dværgbirken hører først og fremmest Fjældegnene til og gaar 

 op over Trægrænsen ; sjældnere findes den i Lavlandet, paa Moser 

 eller lign. Lokaliteter, hvor den da maa betragtes som Relikt fra 

 en Periode med et arktisk Klima. Den er udbredt i det meste 

 af Norge og almindelig i Island; derimod mangler den ligesom de 

 andre Birke- Arter paa Færøerne. I Danmark fattes den helt, men 

 dukker som Relikt atter op paa enkelte Punkter i det nordlige 

 Tyskland. I fossil Tilstand findes Resterne af Grene og Blade i 

 danske Moser (smlgn. Nr. 305). 



Tav. 372. Fig. 1. Gren med ganske korte Skud. Fig. 2. Blomstrende 

 Gren. Fig. 8. Blad (Vi). Fig. Rakleskæl. 



373. Rød-Æl, Alnus glutinosa (L.) Gårtn. 



N. Svartor. 



I Moser og Floddale paa fugtig humussur Bund kan kun faa 

 Træer trives; men blandt disse er Rød-Æl og den nedenfor om- 



