313 



af hvilke især Hanraklerne („Gæslinger") er iøjnefaldende ved 

 deres gule Støvknapper. Hanblomsterne (Fig. 3) bestaar oftest 

 kun af 2, sjældnere af indtil 5 Støvdragere, Hunblomsterne (Fig. 4) 

 af en ofte stilket Støvvej, der bliver til en lille Kapsel (Fig. 6). 

 Ved Grunden af baade Han- og Hunblomster sidder nogle smaa 

 Honningkirtler; Pilene er nemlig i Modsætning til de fleste andre 

 Rakletræer Insektbestovere, og Insekterne søger baade Honning og 

 Støv hos dem. Man ser derfor om Foraaret Pilebuskene omsvær- 

 mede af Bier og Humler. 



Vidje-Pil (eller S el je- Pil) og den følgende Art hører til en 

 Gruppe af Pile, som ogsaa kaldes Vid jer. De har ret brede, æg- 

 dannede eller elliptiske Blade, som paa Undersiden er graafiltede; 

 Rakleskællene er sorte i Spidsen (Figg. 3 og 4) og langt rand- 

 haarede. 



Paa aabne Steder i Skove, i Skovranden og paa Gærder er 

 Vidje-Pilen almindelig baade i Danmark og i hele Norge ; den 

 bliver undertiden et mindre Træ (indtil 10 m højt), men er dog 

 oftest kun buskformet. De træagtige Eksemplarer fældes under- 

 tiden for det lette og bløde Veds Skyld ; desuden kan Barken an- 

 vendes som Garvemiddel. Disse Egenskaber er iøvrigt fælles for 

 de større Pile-Arter. 



Vidje-Pilen hører til de tidligt blomstrende Planter ; allerede 

 i April, endnu inden Bladene udvikles, er Raklerne i fuldt Flor, 

 og navnlig Hanplanterne med de stærkt gyldne „Gæslinger" frem- 

 byder da et smukt Skue paa en solrig Vaardag. 



Tav. 377. Fig. 1. Blomstrende Gren af.en Hanplante. Fig. 2. Blomstrende 

 Gren af en Hunplante. Fig. 3. Hanblomst med Honningkirtel og Rakleskæl (Vi). 

 Fig. 4. Hunblomst med Honningkirtel og Rakleskæl (VO. Fig. 5. Gren med 

 Blade og opsprungne Kapsler. Fig. 6. Opsprungne Kapsler f/i). Fig- 7. Frø 

 med Frould {7i). 



378. Graa-Pil, Salix cmerea L. 

 N. Seljevidje. 



Graa-Pilen ligner Vidje-Pilen meget, men kendes paa de lodne 

 unge Grene og de mere graalige, omvendt-ægdannede Blade. Den 

 vokser paa noget fugtigere Bund: i Moser og tørveholdige Enge 

 (ofte Skovenge), og er meget almindelig i hele Danmark samt ud- 

 bredt i den sydøstlige Del af Norge. Kun sjældent har den Form 

 som et lavt Træ, næsten altid som en Busk. 



Der findes adskillige ved Krydsning opstaaede Mellemformer 



