315 



Eiendommelighed ved Hanblomsterne, at de har 5 Støvdragere 

 (Fig. 3), hvorfor den ogsaa kaldes Femhannet Pil. Bladenes 

 Savtænder ender alle med en Harpikskirtel (se Fig. 6), fra hvilken 

 deres glinsende, ofte noget klæbrige Overhud har faaet sin Glans. 



Tav. 380. Fig. 1. Blomstrende Gren af en Hanplante. Fig. 2. Gren med 

 Hunrakle og smaa Løvblade. Fig. 3. Hanblomst med Honningkirtel (tvedelt) og 

 Rakleskæl (7i). Fig. 4. Hunblomst med Honningkirtel og Rakleskæl (7i). Fig. 5. 

 Fuldvoksent Blad. Fig. 6. Bladgrund med Harpikskirtler C/i). 



381. Skør Pil, Salix fragilis L. 

 N. Skjørpil. 



En af de hyppigst plantede træagtige Pile er Skør Pil. Den 

 ligner Lavrbær-Pil noget, men bliver et meget større Træ, som 

 udmærker sig ved sine retvinklet udspærrede, let knækkende Grene. 

 Dens Blade er smallere, og den har kun to Støvdragere i Han- 

 blomsten. 



Den plantes almindeligt ved Veje, paa Gærder og omkring 

 Byer, ofte sammen med Hvid Pil {8. alba L.), der kendes paa de 

 paa Undersiden hvidgraa Blade, og med Grøn Pil {S. alba L, x 

 fragilis L.), der er en Mellemform mellem de to andre. Disse Pile 

 spiller navnlig i Danmarks sydlige Egne en stor Rolle som Vej- 

 træer; de er da gærne studsede paa samme Maade som Poplerne 

 (se S. 312). 



I Norge plantes Skør Pil ogsaa, men ikke saa hyppigt ; den 

 trives til c. 65« N. Br. 



Skør Pil og Lavrbær-Pil blomstrer først i den sidste Halvdel 

 af Maj Maaned. 



Tav. 381. Fig. 1. Blomstrende Gren af en Hanplante. Fig. 2. Gren med 

 Hunrakle og smaa Blade. Fig. 3. Hanblomst med Honningkirtel og Rakleskæl 

 (7i). Fig. 4. Fuldvoksent Blad. 



382. Netaaret Dværgpil, Salix reticulata L. 

 N. Rynkevidje. 



B. Dværgpil, Salix herbacea L. 

 N. Fjellmo. Isl. Grasvidir, Smjorlauf. 



Ovenover Trægrænsen paa Nordens og Alpernes Fjælde og 

 i de arktiske Lande findes en Gruppe Pile, som man med Rette 

 kalder Dværgpile. Det er smaa, faa Centimeter høje Buske med 



