318 



formede Midtparti og Skeden tilføres Kimknoppen og bevirker 

 dens Vækst. 



Foruden denne Grundforskel i Frøets og Kimplantens Byg- 

 ning er der mange andre Forhold, hvorved Tokimbladede og En- 

 kimbladede afviger fra hinanden. Nævnes kan saaledes, at En- 

 kimbladedes Blomster ofte er tretallige (de kaldes ogsaa undertiden 

 Tretalsplanter), medens Tokimbladedes gærne er 5- (eller 4-) 

 tallige; endvidere at der hos Enkimbladede i Almindelighed ingen 

 større Forskel er paa den ydre og den indre Kreds af Bioster- 

 blade; og endelig at Løvbladene oftest er linjedannede og med 

 mange parallele Nerver (saakaldte ligenervede Blade), medens 

 det fjer- eller haandnervede Blad, der er det almindeligste hos To- 

 kimbladede, næsten ikke forekommer hos Enkimbladede. 



Alle Nordens enkimbladede Planter er Urter, men i de varme 

 Lande findes ogsaa træagtige (Palmer, Drageblodstræ o. fl.), der 

 dog stedse har et fra de sædvanlige Træer meget afvigende Ud- 

 seende, foraarsaget bl. a. ved den meget sparsomme Forgrening og 

 Manglen paa Evnen til at vokse i Tykkelse. 



Vild Tulipan er et godt Eksempel paa en Plante af 

 Liljefamiljen, hvortil hører Urter med anselige Blomster af 

 enkel og regelmæssig Bygning: 5 tretallige, med hinanden afveks- 

 lende Kredse; de to ydre er Blosterblade, de to næste Støvblade 

 og den inderste Frugtblade, som er sammenvoksede til en trerum- 

 met Frugtknude med to Rækker Frø i hvert Rum (Fig. 4). 

 Frugten er en Kapsel. 



Tulipanens overjordiske Del udgaar fra et i Jorden liggende 

 brunt, pæreformet Legeme, der ved at skæres igennem viser sig at 

 bestaa af et ydre, tyndt og tørt, brunt Lag og et indre, tykt og 

 saftigt Legeme. Dette sidste fremtræder ved nærmere Betragtning 

 ogsaa som en bladagtig Dannelse; ved den tykke Ende findes der 

 en hel Del trævlelignende Rødder, udspringende fra en skiveformet 

 eller kort-kegleformet Plade (en Stængeldel). Et saadant under- 

 jordisk Legeme, der bestaar af saftige, paa Oplagsnæring rige 

 Blade og en ganske kort Stængeldel, kaldes et Løg og er karak- 

 teristisk for en stor Mængde Arter af Liljefamilien. 



Planter med Løg og Knolde (se senere under Gøgeurter, f. 

 Eks. Nr. 399—403, 408—410) lever kun en ringe Del af Aaret 

 over Jorden; de skyder op, blomstrer, sætter Frugt og visner i 

 Løbet af nogle ganske faa Maaneder, samtidigt med at de har 

 skaffet sig nyt Næringsoplag i Løget til Brug for næste Vegeta- 

 tionsperiode. Paa Grund af denne kortvarige overjordiske Til- 



