320 



den ejendommelige tærnede Tegning, der har givet Planten saavel 

 dens latinske som nordiske Navne. Blomsterne sidder enligt eller 

 to sammen i Spidsen af en bladbærende, 20 — 30 cm høj Stængel. 

 Kigger man ind gennem det sammensluttede Biosters lille Aabning, 

 vil man ved Grunden af Blosterbladene se 6 store, klare Honning- 

 draaber, som træder endnu tydeligere frem hos Vibeægs nære 

 Slægtning, den stadselige Kejserkrone {Fritillaria imperialis L ), 

 der meget almindeligt dyrkes som Prydplante. 

 Blomstringstiden er Maj Maaned. 



Tav. 384. Figg. 1 — 2. Blomstrende Plante med sit Løg. Fig. 3. Støvdra- 

 gere og Støvvej. Fig. 4. Støvvej med det tredelte Ar. Fig. 5. Moden Kapsel, 

 der begynder at aabne sig. Fig. 6. Det flade Frø, med gennemskinnende Kim. 



385. A. Almindelig Guldstjærne, Gagea lutea (L.) Ker-Gawler. 



N. Guldstjerne. 



B. Liden Guldstjærne, Oagea minima (L) Ker-Gawler. 

 N. Liten guldstjerne. 



De nydelige smaa Guldstjærner hører til vor Floras første 

 Vaarbud; de blomstrer samtidig med Hvid Anemone og Vorterod i 

 Lunde og Parker. Almindelig Guldstjærne forekommer i de fleste 

 Egne af Danmark og er ogsaa ret hyppig i Norge til omkring 

 69" N. Br. Liden Guldstjærne findes hist og her i Danmark og er 

 i Norge kun fundet i Omegnen af Kristiania og Bergen. Den af- 

 viger fra den større Art ved sin Spinkelhed og sine spidse Bloster- 

 blade. I Danmark findes endnu tre andre Arter. 



Guldstjærne kendes paa de skærmformet samlede, gulgrønne 

 Blomster, som støttes af 1 — 2 grønne Hylsterblade. Blomstens 

 Bygning er iøvrigt omtrent som Tulipanens. Ved Grunden af den 

 blomstrende Stængel findes ét eller sjældnere to grønne, linjedan- 

 nede, lidt indrullede Løvblade, der udgaar fra Løget. Undersøger 

 man en blomstrende Plantes Løg (Fig. 2), vil man finde, at det 

 har følgende Bygning: To smaa brunlige Stumper er Resterne af 

 forrige Aars Stængel og Løvblad (til højre paa Fig. 2, hvor to 

 smaa Yngleløg ogsaa er indtegnede); den nu blomstrende Stængel 

 næres af et tykt, hvidt Løgblad, et saakaldt Ammeblad (det 

 hvide store Parti af Fig. 2's venstre Side), og indenfor dette sidder 

 Løvbladets nederste Del og omslutter Knoppen, der skal udvikle 

 næste Aars Skud; inderst staar Stænglen (dennes og Løvbladets 



