322 



Blomster og usædvanligt brede Blade, som er mærkelige ved at 

 vende den mørkegrønne Underside opad og den blege Overside 

 nedad, idet Stilken er vredet om (se Fig. 2). Paa blomstrende 

 Planter er der udviklet to Løvblade, af hvilke det indre (det, der 

 i Fig. 2 er afskaaret ligesom Blomsterstænglen) for neden svulmer 

 op og bliver til Ammeblad for næste Aars Skud; medens altsaa 

 den grønne Bladplade udvikles i et Aar og derpaa visner hen, be- 

 varer den nederste, løglignende Del sin Kraft til næste Foraar. 

 Paa den blomstrende Plante ser det derfor oftest ud, som om Løget 

 var todelt (Fig. 3), idet der her findes ét Løgblad, hvis grønne 

 Plade var udviklet ifjor, og som nu afgiver Stof til dette Aars 

 overjordiske Skud, og et andet, hvis grønne Plade nu er udviklet, 

 og som først næste Aar skal tjene til Opbygning for Skuddet. 



Rams-Løg vokser i muldrige Løvskove og optræder, hvor den 

 forekommer, stedse i store, sammenhængende Bevoksninger, saaledes 

 at Skovbunden i Slutningen af Maj er aldeles oversaaet af de hvide 

 Stjærneskærme og frembyder et prægtigt Skue, men desværre ud- 

 sender den en stærk og ubehagelig Løglugt. Naar Køer lejligheds- 

 vis har ædt Rams-Løgets Blade og Blomster, gennemtrænges deres 

 Mælk i en saadan Grad af Løgsmagen, at den bliver fuldstændigt 

 ubrugelig. 



Den overjordiske Stængel er trekantet og bliver 30 — 50 cm høj. 



Rams-Løg findes hist og her i Danmark, særlig i Strand- 

 Skove, og det sydlige Norge langs Kysten indtil c. 63" N. Br. 



Tav. 387. Fig. 1. Blomsterstand. Fig. 2. Det blomstrende Skuds ydre 

 Blad og afskaarne Stykker af det indre Blad og af Stænglen. Fig. 3. Løget 

 (lidt forstørr.). Fig. 4. Umoden Frugt (Vi). Fig. 5. Umodent Frø (i nat. Størr. 

 og forstørr.). 



388. A. Vild Løg, Allium oleraceum L. 

 N. Vild løk. 



B. Strand'Løg, Allium vineale L. 

 N. Strand-løk. 



Begge de paa Tav. 388 afbildede Arter udmærker sig ved en 

 tæt Samling af smaa Yngle-Løg i Blomsterstanden; derimod er 

 Blomsterne ikke saa talrige. Bladene er halvtrinde og hule, men 

 oftest helt bortvisnede i Blomstringstiden. Begge Arter vokser 



