333 



Gøgeurter eller, som do hyppigere kaldes, Orkidéer, er bleven en 

 Passion, for hvis Tilfredsstillelse Rigmænd ofrer enorme Summer. 

 Hele Ekspeditioner udrustes med det Formaal at finde nye Orki- 

 déer i Syd-Amerikas, Indiens eller Sundaoernes Urskove, og der 

 drives en indbringende Handel med disse Planter. 



Tropernes Gøgeurter (Tekstfig. 25) har i Almindelighed et helt 

 andet Udseende end vore, og de lever oftest paa ganske anden 

 Maade, idet de nemlig meget hyppigt vokser paa Træernes Bark 

 eller Grene (epifytisk); 

 deres Rødder henter en 

 stor Del af deres Næring 

 fra Luften, og ofte opspa- 

 res den i grønne Knolde 

 (fortykkede Stængelstyk- 

 ker), som i Tørtiden, naar 

 Planten har fældet sine 

 Blade, er det eneste, man 

 ser af den. De vidunder- 

 ligt formede Blomster, hvis 

 Farver omspænder alle 

 Farveskalaens Nuancer, 

 fremkommer gærne flere 

 sammen paa Stænglen; 

 nogle er uden Duft, andre 

 stærkt vellugtende, og atter 

 andre udsender en afskye- 

 lig Stank omtrent som 

 ved Forraadnelse, hvor- 

 ved de hidlokker Aadsel- 

 fluer, der besørger Kryds- 

 bestøvningen. Gøgeurterne 

 er nemlig udprægede In- 



sektbestøvere, og i ingen Plantefamilie finder vi blot tilnærmelses- 

 vis en saadan Mangeartethed i Blomstens Bygning, dog under 

 stræng Fastholden ved den fælles Grundform. I det efterfølgende 

 skal vi gøre Bekendtskab med en stor Del af vore Gøgeurter (Nr. 

 399 — 419) og vil da se, at ogsaa blandt dem er der en forbavsende 

 Mangfoldighed i Tilpassethed til Bestøvnijig ved Insekternes Hjælp. 



Alle Nordens Gøgeurter er oprette, fleraarige Urter med en 

 endestillet Blomsterstand (Klase eller Aks) og en underjordisk 

 Stængeldel, der oftest er kort og knoldbærende, men undertiden 



Fig. 25. 



En tropisk Gøgeurt (Orkidé) med tykke, grønne 



overjordiske Knolde; 'A nat. Størr. 



(Efter Engler og Prantl). 



