335 



i Berøring med en klæbrig Flade, som findes lige under Støvknap 



og Pung (den hvidlige halvmaaneformede Del i Fig. 6), og blive 



hængende dér. I saa Tilfælde har den opfyldt sin Bestemmelse, 



thi det er Blomstens Arflade; denne er ofte mere eller mindre delt 



i to Partier, da den egentlig bestaar af to sammensmeltede Ar. 



Plantens tredje Ar er ikke udviklet som saadant, men er tilstede 



i Form af det fremspringende Parti af 



Griffelstøtten, som bærer Pungen, det saa- 



kaldte Næb (Rostelhim). Vi har saaledes 



nu genfundet alle tre Frugtblades Ar, og 



om Griflen véd vi, at den er sammenvokset 



med Støvdragerne. Af disse fandt vi jo 



kun én udviklet med Støvknap, men paa 



dennes Sider vil man ofte kunne se to 



andre antydede (de hvidlige, kølleformede 



Legemer i Fig. 6), derimod mangler de 



andre tre helt. 



En ligesaa mærkelig Blomsterbygning, 

 som den vi her har skildret hos Plettet 

 Gøgeurt, genfinder vi hos alle vore andre 

 Gøgeurter, men med smaa, for hver Slægt 

 og hver Art særegne Forskelligheder; kun 

 den sidst omtalte. Frue sko (Nr. 419), er 

 mere afvigende. 



Frugten er hos alle Gøgeurter en en- 

 rummet Kapsel (Tekstfig. 26) med vægstil- 

 lede Frøstole, der bærer en uendelig Mængde 

 støvfine Frø; disse (Tekstfig. 27) bestaar 

 blot af en løs Frøskal og en lillebitte faa- 

 cellet Kerne, i hvilken ingen Organer endnu 

 er anlagte. De spirer hos mange Arter 

 vanskeligt og kun under særegne Forhold, 

 og deres Spiringsevne tabes hastigt. 



Slægten Gøgeurt, hvoraf vi afbilder 

 5 Arter (Nr. 399 — 403), kendes paa sin 

 Spore og paa, at Støvmasserne har hver sin Klæbeskive, men 

 disse sidder sammen i én Pung. Roden er altid knoldformet, enten 

 udelt, kugleformet (Nr. 401—403) eller haanddelt (Nr. 399—400); 

 den indeholder en stor Mængde Stivelse og Slim og har af den 

 Grund nogen Anvendelse (Salep). Om Foraaret, naar Gøgeurten 

 blomstrer, vil man altid finde en blød og mørk Knold og en fast 



Fig. 26. 

 Kapsel af en Gøgeurt, vi- 

 sende Opspringningsmaa- 

 den; nat. Størr. 

 (Efter Prillieux). 



Fig. 27. 

 Fro af Tynd akset Gøge- 

 urt, sta^rkt forstørret. 

 (Efter K. Schumann). 



