343 



Navnet Fliglæbe stammer fra den nedadrettede, lange og tve- 

 delte Læbe, der hos Æg-Fliglæbe har en Honningfure paa langs 

 (Fig. 4) og hos Hjærte-F. en Tværvalk nær Læbens Grund. Vi 

 finder hos denne Slægt ingen Knolddannelse, men en kort Rodstok 

 med mange, kraftige Rødder, som hos Hjærte-Fliglæbe er vandret 

 krybende og endog formaar at udvikle Skud fra deres Spids (Fig. 8), 

 et temmeligt sjældent Forhold. 



Hos begge Arter sidder Blomsterne i oprette Klaser, der 

 støttes af smaa Højblade; det er her ved Stilkens, ikke ved Frugt- 

 knudens Snoning, at Blomstens omvendte Stilling fremkommer. 



Æg-Fliglæbe er 25 — 60 cm høj og findes især i Løvskove, 

 Krat og paa Skovenge, medens Hjærte-F. er en udpræget Naale- 

 skovsplante (vokser dog tillige ofte i Birkelierne), der kun bliver 

 10 — 15 cm høj. I Sammenhæng hermed er den temmelig almindelig 

 i hele Norge, men sjælden i Danmark og Island; Æg-Fliglæbe er 

 derimod hyppig i Danmark og findes desuden i Norge gennem hele 

 Landet til ca. 70" N. B. Begge Arter blomstrer i Juni— Juli og 

 besøges uagtet Blomsternes Lidenhed livligt af Smaainsekter. 



Tav. 411. A. Æg- Fliglæbe. Fig. 1. Rodstok og Stænglens nedre Del. 

 Fig. 2. De to Løvblade. Fig. 3. Blomsterklase. Fig. 4. Blomst med Støtteblad, 

 sét fra Siden (Vi). Fig. 5. Griffelstøtten og Læbens nederste Del f7i). Fig. 6. 

 Støvmasserne, fæstede paa en Naalespids f/i). — B. Hjærte-Fliglæbe. Fig. 7. 

 Blomstrende Plante med Rødder. Fig. 8. Ungt Skud, som er dannet af en Rod- 

 spids, og fra hvis Grund to Rødder udspringer gaffelformet. Fig. 9. Blomst (Vi). 



412. Rederod, Neottia nidus avis (L.) Rich. 

 N. Fuglerede. 



Rederod er en af de faa Blomsterplanter, der næsten ganske 

 mangler det grønne Plantefarvestof, Klorofyl. Vi træffer i det 

 nærmest følgende endnu to ikke-grønne Gøgeurter, der ligesom 

 Rederod ernærer sig af henraadnende organiske Stoffer, d. v. s. som 

 Raadplanter (Saprofyter), og som har Hjælp til deres Nærings- 

 optagelse af fine Svampetraade (Mycorrhiza), der findes i Rødderne 

 eller Rodstokken (sammenlign Snylterod, S. 122). 



Rederods Rødder sidder meget tæt paa den korte Rodstok; 

 de er ugrenede og kraftige, og det er ved Skuddannelse i Spidsen 

 af dem, at Planten oftest formerer sig vegetativt. Som Figg. 6 

 og 7 er afbildet to unge Planter, hvoraf den sidste dog er i det 

 mindste i sit andet Aar, da den har anlagt sin Blomsterstand. 

 Imellem Rødderne paa den store Plante (Fig. 1) er der tegnet to 



