344 



hvide Knopper, der viser, at ogsaa fra selve Rodstokken kan der 

 dannes Foryngelsesskud. Den tætte Klump af Rødder, der har en 

 Del Lighed med en Fuglerede, har givet Planten dens Navn: Re- 

 derod; undertiden benævnes den ogsaa Fuglerede. 



Det er kun den blomstrende, bleggule Stængel, som kommer 

 op over Jorden; den bærer en Del skældannede Lavblade og en 

 tæt Klase af Blomster, hvis Bygning i alt væsentligt er som Flig- 

 læbes. Læben er nær sin Grund skaalformet udhulet og indeholder 

 dér Honning. 



Rederod findes paa skyggefulde Steder i Løvskove; den bliver 

 15_40 cm høj og blomstrer i Juni. I Danmarks Bøgeskove er 

 denne aparte Urt ikke nogen Sjældenhed, men den optræder oftest 

 faatallig og springende, idet der ét Aar kan være mange Planter 

 at finde, et andet Aar slet ingen og et tredje nogle faa Stykker. 

 I Norge er den fundet i den sydøstlige Del og desuden et Par 

 Steder paa Vestlandet (Syd for Bergen). 



Tav. 412. Fig. 1. Eodstok med Rødder og den nederste Del af Stænglen. 

 Fig. 2. Blomsterstanden. Fig. 3. Blomst med Støtteblad, sét forfra (7i). Fig. 4. 

 Frugtknuden, Griffelstøtten og Læbens Grund (Vi). Fig. 5. Støvmasserne fæstede 

 paa en Naalespids ("/i). Figg. 6 og 7. Yngre og ældre Trin af Udviklingen af 

 nye Skud fra Rodspidser. 



413. Sutnp-Hullæbe, Helléborine pahistris (L.) Schrank. 

 N. Langflangre, Hullæbe. 



Fra de to foregaaende Slægter kendes Hullæbe paa den i 

 to Partier tværdelte Læbe: en Grunddel (rødstribet og skaalformet 

 med store Sidetænder hos den afbildede Art) og en ydre Del (bredt 

 hjærtedannet og hvid med gult Midtparti; Fig. 4). Ellers er Blom- 

 stens Bygning og Stilling omtrent den samme. 



Sump-Hullæbe har en vandret Rodstok med lange Udløbere 

 (en Skudkæde, S. 110); det overjordiske Skud bærer nederst Lav- 

 blade, dernæst lancetdannede Løvblade og øverst en faablomstret 

 Klase med smukke, rødt og hvidt farvede Blomster. Som Navnet 

 siger, lever den paa vaade Steder: Moser og fugtige, ofte sandede 

 Enge. Den er ikke sjælden i Moser og Klitlavninger i Danmark, 

 men er i Norge indskrænket til det sydligste. Den bliver 10 — 50 

 cm høj og blomstrer i Juli. 



De andre nordiske Arter af Slægten er Skovplanter. 



Tav. 413. Fig. 1. Blomstrende Plante med Rodstok og Rødder. Fig. 2. 

 Griffelstøtten og Læbens Grund, sét forfra (Vi). Fig. 3. Griffelstøtten med aaben 

 Støvknap, sét fra Siden Vi). Fig. 4. Hele Læben, den øvre Del omsluttende 

 Griffelstøtten (Vi). 



