348 



418. Koralrod, Cordlliorrhiza trifida Chatelain. 

 N. Koralrot. Isl. Kræklur6t. 



Koralrods underjordiske Rodstok ligner i høj Grad Knæ- 

 læbes (Nr. 415), men kendes paa de smaa Knipper af korte Haar, 

 der er spredt over alle dens Grene. Den blege, oprette, 5—30 cm 

 høje Stængel bærer nogle skedeformede Blade og i Spidsen 5 — 12 

 ret uanselige Blomster. 



Planten indeholder ligesom Knælæbe næsten intet Klorofyl 

 og er en udpræget Saprofyt, hvis Rodstok kryber om i den næ- 

 ringsrige Skovbund. 



Blomsten er stillet paa sædvanlig Vis med Læben nedad; de 

 fem Blosterblade er gulgrønne eller paa aabne Vokseplader rød- 

 brune, især mod Spidsen; Læben er hvid med røde Pletter, Griffel- 

 støtten sidder beskyttet af de tre øvre Blosterblade; den bærer to 

 kuglerunde Støvsække. Koralrod lever ofte i Skove, dels i Naale- 

 skov, dels i EUekrat, men undertiden paa aabne Steder, saaledes 

 paa fugtige Pletter i Hede. Den er udbredt, men ret sjælden, over 

 hele Norden og blomstrer i Juni — Juli. 



Tav. 418. Figg. 1 og 2. Blomstrende Plante med Rodstok. Fig. 3. Blomst, 

 sét omtrent forfra (Vi). 



419. Fruesko, Cypripedium calceolus L. 

 N. Marisko, fruesko. 



Den Gøgeurt, som vi nu skal omtale. Fruesko, afviger i 

 mange Forhold betydeligt fra alle de hidtil behandlede Arter. Den 

 og dens Slægtninge henføres derfor til en særlig Afdeling af Gø- 

 geurternes Familie, en Afdeling, der især er ejendommelig ved at 

 have to Støvdragere udviklede (Fig. 6). Det er dem, som vi hos 

 nogle af de andre Gøgeurter (f. Eks. Gøgelilje og Traadspore) 

 kunde genfinde i gold Tilstand paa Griffelstøttens Sider; her er de 

 fuldt udviklede, om end smaa; derimod er den tredje Støvdrager, 

 der hos de andre var udviklet, her et goldt, fladt Legeme (Fig. 5) 

 af hvid Farve og med røde Pletter. Arfladen er en oval Skive, 

 som er dannet af alle tre Ar. Vi ser saaledes, at Kønsdelenes 

 Bygning er ret forskellig fra den, vi lærte at kende hos de øvrige 

 Gøgeurter. 



Den afbildede Art er den eneste Frue sk o, som findes i hele 

 det nordlige Europa; den ynder nogenlunde tør, kalkrig Bund i 



