353 



grave, Mosehuller og i rolige Vige af Søer og Vandløb. Alle fire 

 Arter er udbredte i Danmark, Liden og Kors-A. er almindelige 

 overalt i Landet, de andre to er mindre hyppige. I Norge er Li- 

 den A. og Kors-A. fundne i do lavere Egne af Landet, mod Nord 

 til c. 66'' og 63 V^'' N. B., Stor A. mest langs Kysten fra Grænsen 

 til Stavanger og Tyk A. kun ved Kristiania. 



Skuddene er hos Liden og Tyk A. omkring 3 — 4 mm, hos 

 Stor A. 6 — 8 mm og hos den mere langstrakte Kors-A. 5 — 10 mm 

 lange. Hos Stor Andemad og undertiden ogsaa hos de to andre 

 flydende Arter træffer man det ejendommelige Forhold, at Under- 

 siden er rødviolet (Fig. 16). 



Tav. 422. A. Liden Andemad. Fig. 1. Planter i nat. Størr. Fig. 2. 

 To Skud, det ene med Blomster (Vi). Fig. 3. To Blomsterstande, den øvre med 

 Svøb (forstørr.). Fig. 4. Støvknap, der tømmer sig (forstørr.). Fig. 5. Modent 

 Frø i Længdesnit, visende den hvide Kim med Blad- og Rodanlæg i den graa- 

 lige Frøhvide, samt den laagformede, afkastelige øvre Del (forstørr.). — B. Tyk 

 Andemad. Fig. 6. Planter i nat. Størr. Fig. 7. Blomstrende Plante (ca. Vi). 

 Fig. 8. Blomsterstand (forstørr.). Fig. 9. Hunblomst (forstørr.). Fig. 10. Frugter 

 med to Frø (forstørr.). — C. Kors-Andemad. Fig. 12. Rigt grenet Eksemplar 

 (nat. Størr.). — D. Stor Andemad. Fig. 13. To Planter i nat. Størr. Fig. 14. 

 Plante, sét skraat fra oven og visende to unge Sideskud (Vi). Fig. 15. Plante, 

 sét fra neden (Vi). Fig. 16. Rodspids med Hætte (Vi). 



HÅLYGRÆ8FÅMILIEN, CYPERACEÆ. 



423. Sø-Kogleaks, Scirpus lacuster L. 

 N. Konglesiv, sjøsiv. 



Blandt Enkimbladede er Hovedmængden af de nordiske Arter 

 Græsser eller græslignende Planter. Vi omtalte ovenfor (S. 328 — 

 331) Sivfamilien, hvis Arter ogsaa er græslignende, men den staar 

 i Talrighed og Betydning langt tilbage for de to Familier, vi nu 

 skal gennemgaa, nemlig Halvgræsf amilien (Tavle 423—441) og 

 Græsfamilien (Tavle 442 — 479). Til disse Familier hører de Plan- 

 ter, som danner Hovedmassen af Plantevæksten paa vore Agre, 

 Marker og Skrænter saavel som i vore Enge, Kær og Sumpe. De 

 økonomisk sét mest værdifulde er Græsserne, som tillige fordrer 

 bedre Jord til deres Trivsel; Halvgræsserne maa nøjes med den 

 ringere og bliver især fremtrædende, naar Bunden er vaad og sur. 



Fælles for begge Familier er de uanselige Blomster, som sid- 

 der samlede i Aks, hvor hver enkelt Blomst beskyttes ved skæl- 

 agtige, tørre Højblade (Dækblade). Blomstens Blosterblade er 



Mentz og Ostenfeld, Nordens Flora. 2. Udg. 23 



