354 



kun til Stede som børste- eller skælagtige Dannelser eller mangler 

 helt; af Støvdragere er der oftest tre, og endelig findes en enrum- 

 met Støvvej med to eller tre, fjer- eller penselformede Ar, vel skik- 

 kede til at fange det tørre Støv. Planterne er nemlig alle Vind- 

 bestøvere. 



Frugten er en Nød med stor Frøhvide og lille Kim. Ogsaa 

 i det vegetative (d. v. s. de grønne Dele) ligner Planterne af de to 

 Familier hinanden: Stænglerne er tynde og grønne og Bladene 

 linjedannede; men der er her visse almengældende Forskelle mellen 

 Familierne, og de mest iøjnefaldende af disse er, at Stænglen hos 

 Halvgræsserne er marvfyldt og oftest trekantet, men hos Græsserne 

 hul med solide Knæ og trind, samt at Bladene hos Halvgræsserne 

 hyppigst er stillede i tre Rækker, men hos Græsserne kun i to. 



Den paa Tavle 423 fremstillede Sø-Kogleaks er en 1 — 3 m 

 høj Sumpplante, der i store Bevoksninger, oftest staaende i selve 

 Vandet, indrammer vore Søer og Vandløb med sine trinde, svam- 

 pede, nøgne Stængler, i hvis Spids en Blomsterstand, dannet af 

 mange brune smaa Aks, er udviklet. Planten minder ret meget 

 om de Siv-Arter, der er afbildede paa Tav. 396, men er meget 

 større og kraftigere; dens Blomsterstand ligner deres (dog er den 

 ikke falsk sidestillet), og Stænglen har kun lidet udviklede Blade, 

 der alle sidder ved Grunden; som vor Tavle viser, kan dog disse 

 Blade bære en virkelig Bladplade, men man ser kun lidt til den, 

 da den findes nede i Vandet, medens Stænglen rager op deraf. 



I mange Egne afskæres de høje Stængler, som gaar under 

 Navnet „Siv" eller „Flæg", tørres og benyttes til Flettearbejder 

 (Sivmaatter, Sivsko). 



Som næsten alle vore Halvgræsser er Sø-Kogleaks fleraarig 

 og har en vandret krybende Rodstok. Den blomstrer i Højsommeren, 

 men Blomstringen er ikke iøjnefaldende, da den blot bestaar i, at 

 Støvdragerne og Arrene træder ud af Dækbladenes beskyttende 

 Dække (Fig. 3). Disse Dækblade er brune og tørre, og indenfor 

 hvert af dem sidder en Blomst med nogle (6) smaa børsteagtige 

 Blosterblade, tre Støvdragere og en tresidet Frugtknude med en 

 Griffel og tre Ar (Fig. 4). Den modne Nød er brun og blank; naar 

 den ved Modenheden falder af, bliver de stive Blosterbørster sid- 

 dende fast paa den, og derved fremkommer der, hvis Nødden falder 

 i Vandet, Luftblærer omkring den, hvorved den kan flyde nogen 

 Tid og føres bort med Strømmen. 



Sø-Kogleaks er almindelig i hele Danmark og naar i Norge 

 til c. 65*^ N. B., men er kun hyppig i de lavere sydligere Egne paa 

 Østlandet. 



