367 



foregaaende, men er meget mindre og spinklere. Alm. Star har 

 underjordiske Udløbere, medens den anden Art danner meget faste 

 Tuer og mangler Udløbere. De har i Almindelighed kun et Han- 

 aks, undertiden (Fig. 2) dog et lille hanligt Sideaks; Hunaksene er 

 oprette og har sortbrune Støtteblade. 



Alm. Star er vist den i hele Norden hyppigste Star-Art; den 

 vokser i Moser, i Kær, ved Søbredder og paa Enge og varierer 

 meget i Udseende, Højde (5—50 cm) og andre Karakterer. Tue- 

 Star findes ligeledes i Moser og paa Enge, den bliver 20—45 cm 

 høj. Dens Udbredelse er ikke saa godt kendt, fordi den af Ud- 

 seende ligner Alm. Star ret meget; i Danmark er den fundet i de 

 fleste Egne, saaledes i Jylland, paa Fyn og paa Sjælland og i 

 Norge i Østlandets lavere Egne. 



Tav. 441. A. Tue-Star. Fig. 1. Blomstrende Plante. Fig. 2. Hunaks i 

 Frugtstadie. Fig. 3. Støtteblad (Vi). Fig. 4. Modent Frugthylster (Vi). — B. Alm. 

 Star. Fig. 5. Frugtbærende Plante. Fig. 6. Frugthylster med Støtteblad (7i). 



GRÆSFAMILIEN, GRAMINEÆ. 



442. Eng-Svingel, Festuca elatior L. 

 N. Eng-svingel. Isl. Håvingull. 



Græsserne har den største økonomiske 

 Betydning for Befolkningen i Norden, De er 

 Grundlaget for vort Agerbrug og for vor 

 Kvægavl. Vore Kornsorter, Rug, Byg, Hvede 

 og Havre er Græsser, og de Planter, som 

 danner Plantedækket paa vore Marker og Enge, 

 er ogsaa hovedsagelig Græsser; i det sidste 

 Tilfælde kommer dog ogsaa som tidligere 

 nævnt Halvgræsserne og forskellige Ærte- 

 blomstrede (navnlig Kløver-Arter) med i Be- „, /^" ^f; , 



, , ■ Blomst af Hvede; 



tragtning. Blomsterskællene vender 



Vi nævnte ovenfor (S. 353—354) de fremad; forstørret. 

 Fællesmærker, der findes paa Græsser og (Efter Baillon.) 

 Halvgræsser, og tillige de vigtigste Skelne- 

 mærker. Nu skal vi i det følgende gennemgaa en Række af vore 

 vildtvoksende Græsser. Ingen af vore Kornsorter hører oprindelig 

 til i Norden; de er alle indførte af Mennesket fra sydligere 

 Lande. 



