368 



Topgræs. 



Græsfamilien er en vel afgrænset og meget ensformet byg- 

 get Plantefamilie. De hule, knæede Straa, de smalle Blade med 

 deres lange Skeder og deres toradede Stilling gør dem let kende- 

 lige. Blomsterne sidder stedse i Aks, Smaaaks, og er omgivne 

 af Højblade med bestemt Stilling og i bestemt Antal, og disse 

 stiklede eller siddende Smaaaks er igen samlede til en sammensat 

 Blomsterstand. Er de siddende, benævnes hele Blomsterstanden et 

 Aks (Aksgræs), er de kortstilkede og tæt stillede, en Dusk 

 (Duskgræs), og er de langstilkede og aabent stillede, en Top 

 (Top græs). 



Den paa Tavle 442 afbildede Eng-Svingel er et typisk 

 Smaaaksene er hos denne Græs-Slægt mangeblomstrede. 

 Nederst i hvert Smaaaks sidder to golde Høj- 

 blade (Fig. 5), de saakaldte Yderavner (nedre 

 og øvre); derpaa følger i regelmæssigt Skifte 

 andre Højblade, der kaldes Inderavner (eller 

 Dækblade), og hvoraf hver støtter en Blomst 

 (Fig. 4). Mellem Blomsten og Smaaaksets Akse 

 sidder et tokølet Højblad, det saakaldte For- 

 blad; det staar følgelig ligeover for Inder- 

 avnen, og disse to Højblade omslutter og be- 

 Hvedekorn!' til venstre skytter Blomsten. Denne (Tekstfig. 28) bestaar 

 kløvet paa langs; man kun af tre Støvdragere og en Frugtknude med 

 ser Kimen (e) ligge skævt to penself ormede Ar, samt som oftest af to 

 forneden; til højre et helt gj^aa Skæl (Bl O m S ter skæl) paa Frugt- 



Korn med Kimen anty- , j ■, ■, jj. o-j 



j ^ j„ , ^ \ knudens udadvendte bide. 



det ud tor e; forstørret. 



(Efter Wiesner). Blomsterskællene spiller hos mange 



Græsser en vigtig Rolle ved Blomstringen, 

 idet de ved deres pludselig Svulmen (paa Grund af stærk Saft- 

 tilstrømning) spærrer Inderavne og Forblad ud fra hinanden og 

 aabner Adgang for Støvdragere og Ar til at træde frit frem. 



Støvdragerne har meget tynde Støvtraade og store Støvknapper, 

 der omtrent midt paa deres Ryg er fæstede til Traadene, saaledes 

 at de er let bevægelige („vippende"). 



Frugten er en særlig Slags Nødfrugt med et meget tyndt Frø- 

 gemme, der er sammenvokset med Frøet; den kaldes i Almindelig- 

 hed et Korn (Tekstfig. 29), og er hos nogle Græsser „nøgen", d. v. s. 

 ikke omgivet af eller fastvokset til tæt omsluttende Avner; men 

 hyppigst er dog dette Tilfældet, saaledes ogsaa hos Svingel. Kor- 

 net er gærne furet paa langs og har en langstrakt Form; det be- 

 staar indenfor Skallen af en melet (stivelseholdig) Frøhvide og en 

 lille Kim, der ligger skraat i Kornets nedre Ende. 



