371 



voksede i det mindste paa Halvdelen af deres Længde, og Skeden 

 er altsaa delvis lukket (rørformet), som hos Halvgræsserne. 



Den anden Karakter, der udmærker Hejre fremfor Svingel, 

 er, at hos Hejre bærer Inderavnen en lang børsteformet Forlæn- 

 gelse (se navnlig næste Tavle), en saakaldt Stak, som udgaar fra 

 dens Ryg lidt nedenfor Spidsen, og er en Fortsættelse af Avnens 

 Midtnerve; hos Svingel er dens Udvikling kun ringe, dog ser man 

 den, som foregaaende Tavle viser, baade hos Faare- og Rød Svin- 

 gel, men kun som en kort Tap eller Braad. 



Tav. 444. Fig. 1. Straaets Grund med Rodstok. Fig. 2. Top. Fig. 3. Blomst 

 med Inderavne og Forblad (Vi). Fig. 4. Inderavne (Vi). 



445. A. Gold Hejre, Bromus sterilis L. 

 N. Gold faks. 



B. Tag- Hej re. Bromus tectorum L. 

 N. Tag-faks. 



Begge disse Hejre-Arter er enaarige, enten enaarige Sommer- 

 planter (S. 104) eller overvintrende enaarige (S. 44), og ligner 

 hinanden ret meget. De giver ingen Bladfylde og er ligesom andre 

 enaarige Græsser uden Betydning som Foderplanter (Ager-Hejre, 

 Bromus arvensis L., dog undtaget). Straaene bliver ca. Vs m høje 

 og ender med en anselig Top af kileformede Smaaaks, d. v. s. Smaa- 

 aksene er bredere mod Spidsen end mod Grunden, i det mindste 

 naar Blomstringen (i Højsommeren) er forbi; Stakkene er gærne 

 længere end Inderavnen. løvrigt er de ikke vanskelige at kende 

 fra hinanden. Gold Hejre er frisk grøn; ogsaa den store, oprette 

 Top med de alsidigt vendte Grene, der tilsidst bøjes bueformet af 

 Smaaaksenes Vægt, har denne Farve; desuden er Toppens Grene 

 ru. Tag-Hejre har en udpræget ensidig Top, hvis Grene er jævne 

 og blødt behaarede, og som meget ofte er rødligt anløben. Mindst 

 er Smaaaksene hos Tag-Hejre. Begge er indførte til Norden ved 

 Handelssamkvem med sydligere Lande; de dukker frem hist og her, 

 ofte i rigelig Mængde, for maaske hurtig at forsvinde igen; især 

 findes de ved Byer og Havne. I Norge er de sjældne. 



Tav. 445. A. Gold Hejre. Fig. 1. Straaets nedre Del. Fig. 2. Top. 

 Fig. 3. Inderavne (V2). — B. Tag-Hejre. Fig. 4. Toppens nedre Del. Fig. 5. 

 Inderavne ^l\). 



24* 



